Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium és Kollégium

 A pedagógiai ismeretek, pszichológia, ének-zene,rajz és 
vizuális kultúra helyi tanterve

Készítette:
	Egedné Gerencsér Ildikó
munkaközösség-vezető,szaktanár

Jóváhagyta:

		                                                    Varga B János
                 					                    igazgató

Eger, 2018. 

Pedagógiai Ismeretek, Pszichológia
9-12. évfolyam
Célok és feladatok
. 
A helyi tanterv alapjául a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Szakképzési és Felnőttképzési Igazgatóságának szakmai és vizsgakövetelményei szolgáltak.
A tanterv helyi sajátosságai:
Kihasználjuk az iskolánkban működő napközi otthonos nevelés lehetőségeit a tanulók elméleti és gyakorlati ismereteinek bővítésére. Tanulóink részt vesznek különféle karitatív munkákban és jó munkakapcsolatot alakítottunk ki társintézményekkel. Ezáltal a tanulók betekintést nyerhetnek ezen intézmények működési srtuktúrájába.Élő kapcsolatot tartunk fenn a helyi felsőoktatási intézmény Tanárképző Karával, mentoráljuk a hallgatógat és részt veszünk a gyakorlati képzésükben. 
A pedagógiai ismeretek tantárgy tanításának célja, hogy  a tanulók pályaválasztásának elősegítése.. A tananyag feldolgozása adjon lehetőséget a tanulók tapasztalatainak rendszerezésére, értékelésére, elemzésére. 
A Tanulásmódszertan oktatásának célja, hogy járuljon hozzá a tanulók egyénre szabott, hatékony és eredményes tanulási módszereinek és eljárásainak kiépítéséhez, elsajátításához, valamint az önművelés igényének és szokásának a kialakításához. Segítse a tanulók tanulási problémáinak feltárását, a hiányzó _ készségek pótlását. 
A Kommunikáció oktatásának célja a kommunikációs ismeretek, készségek, érzékenység aktív, - tudatos fejlesztése, kitérve azokra a jellemzőkre, amelyek a humán pályákon fontos. Olyan korszerű ismeretek elsajátíttatása, amelyek révén a tanulókban tudatosul a kommunikáció egyetemessége, a kommunikációs megnyilvánulások kulturáltságának fontossága. A hatékony kommunikációs készségek - elsajátíttatása, érzékenységének fejlesztése.
 A magyar és egyetemes neveléstörténet 
A tanulók legyenek képesek ismertetni a nevelés eredetét, a különböző korok nevelésrendszerét, a magyar neveléstörténet főbb állomásait és személyiségeit. 
A Pszichológia oktatásának célja, hogy megismertesse a tanulókkal az általános és személyiség-lélektan, a szociál- a fejlődés- és a pedagógiai pszichológia korszerű ismeretanyagát. 
Alakítsa ki a tanulók személyiség-központú szemléletmódját és az önművelés igényét. 
Nyújtson alapvető ismereteket önmaguk és mások megismeréséhez, a családi és társadalmi helyzetek értelmezéséhez a szocializációs folyamatokban. 
Segítse elő a tudatos pályaválasztást 
A Pedagógia ismertesse meg a tanulókkal az általános pedagógia, a didaktika és a neveléstörténet alapvető műveltséganyagát, segítse a megalapozott, felelősségteljes pályaválasztási döntés kialakítását. 
Alakítsa ki a korszerű pedagógiai szemléletmódot, és segítse elő a hatékony gyermeki személyiségfejlesztő munkát. 

A fejlesztési követelmények és a tantárgyak témakörei megegyetnek az érettségi vizsga követelményeivel.

A tantárgy sajátosságából adódik, hogy bizopnyos romológiai ismereteket is kapnak a tanulóink.
Ilyen például az interkulturális nevelés problémája, a szubkultúrák működése, az előítéletek és ezek kezelése, az etnokulturális másság kérdései, romológiai ismeretek.

Fejlesztési követelmények
A tananyag tanulása során fejlődjenek a tanulók szakmai tárgyak tanulásához szükséges képességei, így különösen az ismeretelemző-értékelő gondolkodás, az algoritmikus gondolkodás, az önálló ismeretszerzés képessége. 
Fejlessze a szóbeli és az írásos kommunikációs képességeket, a számítástechnikai alkalmazási képességeket. 
Fejlődjön, erősödjön meg a tanulók saját szakmai munkájukkal kapcsolatos kötelességtudata, felelősségérzete, igényessége, a szóbeli kommunikációban törekedjenek a szakmai nyelv szabatos és helyes használatára, írásos munkáikban az igényes külalakra. 
Alakuljon ki a tanulókban az önálló szakmai tanulás, feladatmegoldás képessége, érezzék meg a tanulási eredmények, sikerek értékét, örömét. 
A tevékenység során folyamatosan erősödjék a tanulási és szakmai motiváció, váljon tudatos döntéssé a szakmaválasztás. 
Ismerjék meg, fogadják el, és tudatosan alkalmazzák a szakmai tevékenységek végzéséhez szükséges további magatartási szabályokat, magatartásformákat. 
A szakmai tanulmányi tevékenység által alakuljon ki, fejlődjön, erősödjön a szakmához, a választott munkához, életpályához való kötődés. 
Tanulásmódszertan 
A tanulók ismerjék fel saját tanulási stílusukat és az önművelés fontosságát, tudják megválasztani és alkalmazni saját tanulási stílusukat, alakítsák ki olvasási szokásaikat. Fejlesszék szókincsüket, koncentrációs képességüket, emlékezőképességüket, gondolkodási kultúrájukat, a jegyzetelés gyakorlottságát. 
Tudják használni az értelmező szótárt, lexikont, az egyéni tanulást segítő számítógépes programokat. 
Kommunikáció 
A tanulók tudjanak együttműködni a csoport tagjaival. Alkalmazzák a kommunikációval kapcsolatos ismereteiket, és tudjanak hatékonyan közvetíteni szóbeli és írásos információt. Értsék és alkalmazzák a metakommunikáció összetevőit, jellemzőit. Ismerjék fel saját és társaik kommunikációs zavarait. 
Tudják alkalmazni a társas érintkezés szabályit. 
Pszichológia 
A tanulók tudják meghatározni a pszichológia fogalmát, tárgyát, megjelölni helyét a tudományok rendszerében, tudják felsorolni és jellemezni a pszichológia alap- és alkalmazott tudományait, vizsgálati módszereit, alkalmazásukat. 
Ismerjék a viselkedés biológiai alapjait, az idegrendszer alapműködését, ismerjék fel a lelki jelenségek és a magasabb idegműködés összefüggéseit, ismerjék az idegrendszer felépítését és működését. 
Tudják meghatározni az érzékelés, észlelés, figyelem, emlékezés, képzelet, gondolkodás, tanulás fogalmát, felsorolni fajtáikat, típusaikat, legyenek képesek megmagyarázni a képzelet, észlelés, emlékezés és álom összefüggéseit, tudják jellemezni a tanuláshoz kapcsolódó alapfogalmakat, a tanulás és emlékezés kapcsolatát. 
A tanulók ismerjék a motiváció alapfogalmait, a humán motiváció jellemzőit, az érzelmek jellemzőit, fajtáit. 
Tudják felismerni az érzelmek kifejeződése és a metakommunikáció kapcsolatát, értelmezni az érzelmek viselkedésre gyakorolt hatását. 
Tudják értelmezni a különböző személyiségdefiníciókat, leírni a személyiségalakulás folyamatát. 
Tudják definiálni a szociálpszichológia fogalmát, meghatározni helyét a tudományok rendszerében, leírni a szocializáció folyamatát. 
A tanulók tudják leírni az interakció és kommunikáció folyamatát, értelmezni a verbális és nonverbális közlés viszonyát, felismerni a tanári kommunikációban a kongruencia jelentőségét, leírni a kommunikációs zavarokat. 
Legyenek képesek összehasonlítani a fizikai és szociális észlelést, leírni és példában elemezni a külső és belső konfliktusokat, felsorolni a konfliktusok fajtáit, elemezni néhány konfliktust a lehetséges kiváltó okok és a beavatkozás lehetséges formáinak az összefüggésében. 
Tudják felsorolni a tömeg és a csoport különbözőségeit. 
Legyenek képesek definiálni a fejlődéspszichológia fogalmát, ismertetni néhány fejlődéselméletet (Freud, Erikson, Piaget), értelmezni a filogenezis és ontogenezis lényegét. 
Tudják felsorolni és bemutatni az egyes életszakaszokat (újszülött- és csecsemőkor, kisgyermekkor, óvodáskor, kisiskoláskor, serdülőkor, ifjúkor, felnőttkor, öregkor, aggkor). 
Tudják meghatározni a pedagógiai pszichológia fogalmát, tárgyát, feladatát. A tanulók lássák, hogy a család a szocializáció elsődleges eszköze. 
Jelöljék meg a hospitalizáció lényegét és elkerülésének lehetőségeit. Mutassák be a pedagógus személyiségét. 
Pedagógia 
A tanulók tudják definiálni a pedagógia, a nevelés fogalmát, megjelölni tárgyát, megnevezni a pedagógia interdiszciplináris kapcsolatait. 
Ismerjék a nevelés cél-, feladat- és eszközrendszerét, jellemezzék az egyes szükségleteket és azok életkor szerinti változását. 
Legyenek képesek példát mondani a nevelés korlátait képező külső vagy belső zavarokra. 
Értelmezzék a nevelés folyamatát, a nevelési módszer fogalmát, tudják csoportosítani azokat. Jellemezzék a leggyakrabban előforduló nevelési nehézségeket és kezelésüket. Tudják definiálni a szokás fogalmát, megnevezni a funkcióit. 
Tudják az egészséges életmódra való nevelés alapelveit. Legyenek képesek elmondani, mit fejez ki a szeretet szükségletének kielégítése. Tanulók tudják értelmezni a frusztráció és az agresszió kapcsolatát, és ismerjék az agresszió elleni nevelés lehetőségeit. 
Definiálják a család fogalmát, szerkezetét, funkcióját, típusait. 
Ismertessék az óvoda, az iskola, a nevelőotthonok és a speciális intézmények célját, funkcióját, nevelőmunkáját. 
Definiálják a játék fogalmát, ismertessék jellemző sajátosságait, nevelőértékét. Mutassák be a munka személyiségfejlesztő hatását. 
Definiálják a didaktika fogalmát, ismertessék alapfogalmait, az oktatás célját, tartaimát, követelményeit, valamint a tantervek fajtáit, jellemzőit. 
Mutassanak rá a differenciálás szükségességére és lehetőségére. Ismerjék az oktatási módszer fogalmát, fajtáit és jellemzőit, tudják alkalmazni a hatékony tanulási módszereket. 

9. évfolyam
Belépő tevékenységformák
Tanulásmódszertan 
A szóbeli és írásbeli kifejezőképesség felmérése után egyéni tanulástechnikai eljárások megtervezése, gyakoroltatása. Egyéni számítógép-használat. 
Óraszám: 72 óra/év
                    2 óra/ hét
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
Visszatekintés a tanulási előéletre 	12	A tanulási előélet felmérése.	
Tanulástudás	12	A tanulási stílus. 
A tanulás technikája - tanulási stratégiák, orientáció, megtanulni tanulni, gyenge pontok a tanulásban. 
A gondolkodási kultúra fejlesztése, önművelés. 	
Az olvasás technikája	12	Olvasási szokások, készségek, gyakorlatok.
Szókincsfejlesztési gyakorlatok. 	
Koncentrációs gyakorlatok	12	Koncentrációs gyakorlatok.
A lényeg kiemelése.
A jegyzetelés gyakorlása. 	
Az emlékezés technikája 	12	A felidézés és felismerés különbsége.
Memoriterek.	
Egyéni tanulást segítő, számítógépes programok 	12	Gyorsolvasási program. 
Tanulásunk titkai. 	

A továbbhaladás feltételei
A tanulók ismerjék saját tanulási stílusukat és az önművelés fontosságát, tudják megválasztani és alkalmazni saját tanulási stílusukat. 
Alakítsák ki olvasási szokásaikat, fejlesszék szókincsüket, koncentrációs képességüket, emlékezőképességüket, gondolkodási kultúrájukat, a jegyzetelés ismereteit. 
Használják az értelmező szótárt, lexikont, alkalmazzák a számítógépes egyéni tanulást segítő programokat. 

Kommunikáció 
Egyéni, páros és csoportmunka. A kommunikációs alapfogalmak definiálása. A társas érintkezés szabályainak alkalmazása szerepjátékban. 
Szóbeli és írásos információ közlésének gyakorlása. Kommunikációs zavarok felismerése és elemzése. Kulturált viselkedés gyakorlása a kortárs csoportban. 

Óraszám: 72 óra/ év
                   2óra/ hét
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
Jégtörő gyakorlatok 	6	Együttműködés a csoporttal. 	
A kommunikáció alapfogalma és dinamikai alapelvei 	11	A kommunikáció fogalma, elemei. 
Kommunikáció a természeti népeknél és az állatvilágban.
Dinamikai törvényszerűségek. 
Az interperszonális és multiperszonális kommunikációs helyzetek. 	
Az érintkezés kultúrája	11	Az őszinte kommunikáció feltételei. 
Érintkezési formák és ezek eltérései más kultúrákban.
Az érdeklődés és a figyelmes hallgatás jelentősége. 	
Verbális kommunikáció	11	A közvetlen emberi kommunikáció formái. 
Nyelvi szocializációs szintek. 	
Nonverbális kommunikáció 	11	A metakommunikáció fogalma és törvényszerűségei, jellemzői.
A verbális és nonverbális közlés viszonya. 
A pillanatnyi és állandósult érzelmek kifejeződése.
A kulturális szignálok kommunikatív jelentősége. 	
Hiteles kommunikáció	11	A kongruens és inkongruens kommunikáció fogalma, jellemzői, hitelesség. 	
Kommunikációs zavarok 	11	A kóros kommunikációs zavarok és okai.
A nyelvi kommunikáció hiányosságai. 
A szégyenlősség és gátlásosság.
Kommunikációs gátak és közléssorompók.
A kommunikációs zavarok leküzdése. 	

A továbbhaladás feltételei
A tanulók tudjanak együttműködni a csoport tagjaival, és tudják felsorolni a kommunikációval kapcsolatos alapfogalmakat. Alkalmazzák a társas érintkezés szabályait. 
Hatékonyan használják a szóbeli és írásos információt. Értelmezzék és alkalmazzák a metakommunikációs jelzéseket, tudják megkülönböztetni a hiteles kommunikáció összetevőit, jellemzőit. 
Ismerjék fel a saját és társaik kommunikációs zavarait. 

10. évfolyam
Belépő tevékenységformák
Neveléstörténet
Óraszám: 72óra/év
                   2óra/hét
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
A magyar neveléstörténet	36	A magyar neveléstörténet főbb állomásai 
Pannonhalma 
Vallás - állam - oktatás 
Haladó nevelésügyi törekvések (Apáczai, Tessedik)
Egyetemek, gimnáziumok szervezése, 1777 első átfogó tanügyi szabályozás 
Az első óvoda - Brunszvik Teréz 
Az első népiskolai törvény (Eötvös) 
1972 évi MSZMP oktatáspolitikai határozat
1985.évi és 1993.évi oktatási törvények 
A jelenlegi magyar közoktatási rendszerjellemzői 	
Egyetemes neveléstörténet 
	36	A nevelés eredete 
A spártai és athéni nevelés. A görög nevelés nagy gondolkodói (Platón, Arisztotelész) 
A feudáliskori nevelés (Szent Ágoston)
A reneszánsz korának nevelése 
A pedagógia önálló tudománnyá válása 
(Comenius, Locke, Rousseeau, Herbart, Claparede, Makarenko, Owen, Montessori, Waldorf, Gordon, Rogers) 	

A továbbhaladás feltételei
A tanulók tudják ismertetni a nevelés történeti kialakulását a különböző korok nevelés rendszerét és tudják ismertetni egy-egy nevelési kor vagy szemlélet legjelentősebb 

11. évfolyam
Belépő tevékenységformák
Pszichológia 
Az ismeretnyújtás és - feldolgozás mellett egyéni és csoportos tapasztalat- és adatgyűjtés. 
Szakirodalom feldolgozása, kiselőadások tartása.
Aktív közreműködés a csoportmunkában (szociálpszichológiai témák feldolgozása). 
Az érzelem kifejeződésének tanulmányozása, elemzése szituációs játékokban, jellemzőinek leírása.
A lelki működés elemzése mindennapos élethelyzetekben. 
Pedagógia
Ismeretnyújtás és feldolgozás a nevelési folyamat sajátosságairól, összetevőiről. Pedagógiai szituációk gyűjtése, elemzése megadott szempontok alapján. Készségfejlesztő gyakorlatok különböző nevelési nehézségek megoldására. 
Az érzelmek kifejeződésének megfigyelése, elemzése szerepjátékokban. 
Szakirodalom feldolgozása. 
Pszichológia
Óraszám:108 óra/év
                  3 óra/hét
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
A pszichológia tudománya 	4	A pszichológia fogalma, tárgya, helye a tudományok rendszerében. 
A pszichológia alap- és alkalmazott tudományai. 
Vizsgálati módszerei, történeti gyökerei. 	
A szervezet felépítése és működése 	4	A magatartás biológiai alapjai. 
Az idegrendszer alapműködése. 	
Megismerési folyamatok. 
Érzékelés 	6	A megismerési folyamatok jelentősége, fajtái. 
Az érzékelés fogalma, fajtái. 
Az érzékletek jellemzői, fajtái. 
Az ingerküszöbök. 	
Észlelés	6	Az észlelés szerveződése. 
Konstanciák, érzéki csalódások. 	
Figyelem, álom, ábránd	6	A figyelem fiziológiai alapja, működési mechanizmusa. 
A szűrőelmélet. 
Az orientációs reakció. 
Tulajdonságai (tartósság, terjedelem, megosztás, átvitel). 
Zavarai. 
Az alvás és ébrenlét ciklikus változása. 
Az alvás fázisai.Az álom, az ábrándozás.	
Tudat és tudatállapotok	6	A tudat szerepe, jellemzői.
Kialakulásának feltételei.
Tudatállapotok. 
Féltekei lateralizáció. 
A tudatműködés zavarai. 	
Emlékezés	6	Az emlékezés fogalma és fiziológiája. 
Az információfeldolgozás folyamata. 
A kettős emlékezés modellje. 
A rövid távú és hosszú távú memória. 
Az emlékezet fejlesztése, szerepe a tanulásban. 
A felejtés okai. 	
Képzelet	2	A képzelet fogalma, jellemzői, fajtái. 
	
Gondolkodás	6	A gondolkodás feltétele. 
A gondolkodás fogalma, fajtái. 
A problémamegoldó gondolkodás folyamata. 
Gondolkodási stratégiák. 
Fogalomalkotás és kategorizáció. 
Kommunikáció és gondolkodás. 
Az intelligencia. 
A kreativitás. 	
Tanulás	7	A tanulás fogalma, értelmezése. 
A klasszikus kondicionálás. 
Az operáns tanulás. 
A verbális tanulás. 
A tanulási stílus, stratégiák. 
Hatékony tanulás. 	
Motiváció és érzelem	7	A motiváció alapfogalmai. 
A motívumtanulás alapvető formái. 
A humán motiváció jellemzői. 
Az érzelem fogalma, fiziológiai alapjai. 
Az érzelem jellemzői, fajtái, kifejeződései. 
Az aktiváció, emóció, motiváció. 	
A személyiség	10	A személyiség fogalma, értelmezése. 
A személyiségelméletek lényege, fő képviselői. 
A személyiségalakulás folyamata. 
Személyiségzavarok. 
Személyiségvizsgáló módszerek. 	
A szociálpszichológia, mint tudomány 	4	A szocializáció folyamata.	
A társas kölcsönhatások világa	8
	Interakció, kommunikáció. 
A pedagógiai kommunikáció. 
Kommunikációs zavarok. 	
Önismeret	8	Az önismeret forrásai.
Az önismereti kerék.
A Johari-ablak.	
Más személyek megismerése 	4	A fizikai és szociális észlelés.
A gondolkodási sztereotípiák mások megismerésében (előítélet, stigma, címke, bűnbak).	
Személyközi kapcsolatok 	8	Szerep.
Konfliktus.
A konfliktus és ami mögötte van.
A konfliktus fajtái.
A kreatív konfliktuskezelés	
A csoport szerepe a társas kapcsolatokban 	6	Tömeg és csoport.
Csoportformák.
A kiscsoport rokonszenvi struktúrája.
A csoport norma- és értékteremtő világa.	

Pedagógia
Óraszám: 108 óra/hét
                    3 óra/hét
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
A pedagógia tudománya 	8	A pedagógia tárgya, feladata. 
A pedagógia interdiszciplináris kapcsolatai. 
A pedagógiakutatás módszerei. 	
A pedagógia általános kérdései 	20	A nevelés fogalma, célja. 
A nevelés fogalmának értelmezési szintjei. 
A nevelés feladatai a szükségletek rendszerében. 
Az alapvető szükségletek tartalma (biológia, biztonság, szeretet, tisztelet, önbecsülés, tudásvágy, szépség iránti önmegvalósítás). 
A szükségletkielégítés tanulási folyamata. 
A nevelés szükségessége és lehetősége. 
A személyiségfejlődést befolyásoló tényezők. 	
Agyermek és a pedagógus a nevelés folyamatában 	30	A nevelés folyamata. 
A pedagógus szerepe. 
Nevelési módszerek. 
Szerepük a nevelés folyamatában. 
A nevelési módszerek osztályozása, elemzése. 
Az értékelés (jutalmazás, büntetés) szerepe. 
Szociális technikák alkalmazása a nevelési folyamatban. 
Gyakori nevelési nehézségek (agresszió, indulat, szorongás, félelem, gátlásosság). 	
A nevelés, mint a viselkedés alakítása 
	30	Szokások, hagyományok a viselkedésminták elsajátításának folyamatában. 
Szükségletek és kielégítésük. 
Biológiai szükségletek. 
A biztonság szükségletének kielégítése. 
A szeretet szükségletének kielégítése.
A tisztelet, a szabadság és az agresszió, a fegyelem szükséglete. 
A tudásvágy szükségletének kielégítése. 
Az esztétikai szükséglet kielégítése. 
Az önmegvalósítás szükségletének kielégítése. 	
A szocializáció színterei 	20	A családi nevelés, mint a szocializáció színtere. 
Az intézményes nevelés, mint a szocializáció színtere. 
Egyén, csoport, közösség a nevelés folyamatában. 
A kultúra és az egyén kapcsolata (romológiai ismeretek) 	

A továbbhaladás feltételei
Pszichológia 
A tanulók tudják megnevezni a pszichológia alapfogalmait, a viselkedés biológiai alapjait, a pszichológia vizsgálati módszereit, alkalmazásuk lehetőségeit. 
Tudják felismerni, besorolni és osztályozni az egyes lelki jelenségeket. 
Legyenek képesek elemezni a tanulási folyamatot, a tanulási törvényeket és alkalmazási lehetőségeiket, a tanulás és az emlékezet kapcsolatát, az emlékezés funkcióját, az emlékezést serkentő tényezőket, a problémamegoldó gondolkodás folyamatát. 
Tudják leírni az érzelmek jellemzőit, összetevőit, kifejeződésüket és fajtáit. Tudják összehasonlítani a teljesítményt és az igényszintet. 
Tudják a személyiséggel kapcsolatos alapfogalmakat. 
Legyenek képesek azonosítani a személyiség definícióját és összehasonlítani saját személyiségük jel1emzőive1. 
Tudják összehasonlítani a fizikai és szociális észlelést. 
Tudják elemezni az önismeret forrásait, a kommunikáció alapfogalmait, folyamatát, a hatékony, őszinte kommunikáció feltételeit. 
Tudják leírni a kommunikációs zavarokat, jellemezni a kreatív konfliktuskezelés elveit. 
Tudjanak elvégezni egyszerűbb szociometriai vizsgálatokat. 
Pedagógia 
A tanulók tudják definiálni a pedagógia, a nevelés fogalmát, megjelölni tárgyát. 
Tudják megnevezni a nevelés cél-, feladat- és eszközrendszerét, ismertetni a nevelés rokon fogalmainak tartalmát. 
Legyenek képesek körülírni az egyes szükségleteket és azok életkor szerinti változását, megkülönböztetni a nevelés jelentőségét az egyén és a társadalom szempontjából, ismerjék fel az öröklés, a környezet és a nevelés kölcsönhatását. Tudják értelmezni a nevelés folyamatát, a pedagógus modellszerepét. 
Tudják jellemezni a nevelési folyamat sajátosságait, összetevőit, a leggyakrabban előforduló nevelési lehetőségeket és kezelésüket. 
Példán keresztül tudják megválasztani a hatékony értékelési módokat. 
Tudják elemezni a kívánt viselkedés megerősítésének és a nemkívánatos viselkedés kezelésének folyamatát. 
Tudják ismertetni a családi és az intézményes nevelés szocializációban betöltött szerep. 

12. évfolyam
Belépő tevékenységformák

Pszichológia
Az ismeretnyújtó és ismeret feldolgozó módszerek mellett egyéni és csoportos tapasztalatgyűjtés. Az egyes életszakaszokra jellemző életkori sajátosságok megfigyelése, szituációban történő felismerése, elemzése, rendszerezése. 
A szakirodalom feldolgozása egyéni és csoportos formában. 
Pedagógiai szituációkról szóló videofilm elemzése.
Pedagógia 
Ismeretnyújtás és ismeretfeldolgozás a játék, a munka, a didaktika, a neveléstörténet témakörében. 
Adatok gyűjtése a megfigyelés módszerével a játék, a munka és az oktatás területéről megadott szempontok alapján. 
A megfigyelt pedagógiai szituációk elemzése. 
Egyszerű szabadidős tevékenységformák irányításának megtervezése. 
Szakirodalom feldolgozása. 
Szerepjáték, szituációk elemzése. 

Pszichológia
Óraszám: 96 óra/év
                      3 óra/ hét

Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
A fejlődéspszichológia, mint tudomány 
	6	A fejlődéspszichológia tárgya, feladata. 
A pszichikum filogenezisének és ontogenezisének kérdése. 
A pszichés fejlődés törvényei. 
Az egyedfejlődést meghatározó tényezők. 
Az érés-tanulás viszonya, a fejlődés értelmezése. 
Fejlődéselméletek. 
Életkori periodizáció. 
A fejlődés zavarai. 	
Az újszülött- és csecsemőkor 
	6	A korszak általános jellemzői. 
A születés, a veleszületett és tanult reflexek. 
A csecsemő testi és mozgásfejlődése. 
A megismerő folyamatok. 
A csecsemő érzelmei. 
Az anya-gyermek kapcsolat jelentősége. 
A beszédfejlődés. 	
A kisgyermekkor	10	A korszak általános jellemzése. 
A testi jellemzők és a mozgásfejlődés. 
A megismerési folyamatok. 
Beszédfejlődés. 
Az érzelmi-akarati élet jellemzése. 
A szociális kapcsolatok fejlődése. 
Családi légkör, nevelési stílusok.
A család szerepe a szocializációban.
A gondozás, szokáskialakítás. 
Hospitalizáció. 	
Az óvodáskor	10	A korszak általános jellemzése. 
Az óvodás testi és mozgásfejlődése. 
A megismerési folyamatok. 
A társas kapcsolatok. 
Az érzelmi-akarati élet jellemzői. 
A beszéd fejlődése. 
A játék és egyéb tevékenységi formák. 
Az iskolaérettség. 	
A kisiskoláskor	10	Az életkor általános jellemzői. 
A megismerési folyamatok jellemzői. 
A beszédfejlődés, az írás, olvasás megtanulásának, a számfogalom kialakulásának pszichológiai alapjai. 	
A serdülőkor	10	A pubertáskor szakaszai, jellemzői. 
A pszichoszexuális fejlődés. 
A megismerő folyamatok jellemzői. 
Az érzelmi-akarati élet jellemzői. 
Szociális kapcsolatok. 
Testkép, énkép, önértékelés fejlődése. 	
Az ifjúkor	10	Az ifjúkor általános jellemzői. 
Az érdeklődés alakulása. 
Az ifjú pálya- és párválasztása. 	
A felnőttkor	10	A szokásrend és a személyiségstruktúra. 
A fizikai és szellemi teljesítmény viszonya. 
A felnőttkor szakaszai. 
Az agy funkcionalitása és a szellemi frissesség összefüggése. 
Érzelmi, akarati elkötelezettségek. 
A klimax testi és pszichés panaszainak okai. 	
Az öregkor és az aggkor	4	Az öregkor általános jellemzése. 
Az öregedés problémái. 	
A pedagógiai pszichológia mint tudomány 	4	A pedagógiai pszichológia fogalma, tárgya. 
A pedagógiai hatás jellemzői. 
Válaszlehetőségek a pedagógiai hatásra. 	
A családi nevelés	4	A család szerepe a szocializációban. 
Családi légkör, nevelési stílusok. 	
A bölcsődei, óvodai nevelés 	6	A gondozás, szokáskialakítás. 
Hospitalizáció. 
Helyes magatartási formák. 	

Az iskolai nevelés pszichológiai elemzése 	6	
Az iskolába lépés pszichológiai hatása. 
A pedagógus személyisége. 
A nevelés különleges esetei.	

Pedagógia
Óraszám:96 óra/év
                   3 óra/hét
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
A játék 	24	A játék fogalma, történeti kialakulása. 
Játékelméletek. 
A játék fajtái. 	
A munka	24	Egyéni szükséglet. 
A munka mint társadalmi, valamint a munka és a játék mint emberi tevékenység összehasonlítása. 	
Didaktika	24	A didaktika tudománya, alapfogalmai. 
Az oktatás célja, tartalma. 
Az oktatás folyamata. 
Az oktatás szervezeti és munkaformái. 
Az oktatás módszerei és eszközei. 
Az oktatási folyamat tervezése, értékelése. 	
Az oktatás történeti vonatkozásai 	24	A magyar neveléstörténet főbb állomásai. 
Az egyetemes neveléstörténet főbb állomásai, kiemelkedő alakjai. 	

A továbbhaladás feltételei
Pszichológia 
A tanulók legyenek képesek felismerni az érés és a fejlődés törvényszerűsége it, meghatározó tényezőit, tudják értelmezni az érés és tanulás viszonyát, csoportosítani és jellemezni a fejlődés zavarait. 
A pszichikus fejlődés életszakaszait és azok jellemzőit tudják azonosítani, értsék a korai anya-gyermek kapcsolat jelentőségét, az én tudat kialakulása és a környezettel való kapcsolatának összefüggését. 
Tudják értelmezni a személyiségváltozás és a játéktevékenység összefüggéseit. 
Tudják jellemezni az óvodáskorú gyermek gondolkodásmódjának sajátosságait. 
Értsék az akarat, az önkontroll és a feladattudat összefüggéseit az óvodáskorban, tudják elmondani az iskolaérettség kritériumait, komplex jellegét, tudják megmagyarázni a serdülőkori testi diszharmóniát. 
Tudják jellemezni a testkép, énkép, önértékelés fejlődését. 
Legyenek képesek értelmezni az ifjú pályaválasztás-érettségének mutatóit. 
Tudják jellemezni a szokásrend és a személyiségstruktúra, a fizikai és szellemi tevékenység viszonyát. 
Tudják értelmezni a pedagógiai hatás lényegét, törvényszerűségeit, jellemezni a nevelési feladatok és a motiválás összefüggését. 
Tudjanak elemezni nevelési helyzeteket, tudják értelmezni a családi nevelés hatásának és a személyiség fejlődésének összefüggéseit. 
Ismerjék a bölcsődei, óvodai közösség alakulásának folyamatát, a gondozási tevékenység és a helyes magatartási szokások pszichológiai kérdéseit, az iskolai gyermek- és nevelőközösség pszichológiai jellemzőit, tudják értelmezni a tanulók megismerésének kiemelt szerepét a nevelőmunkában. 
Tudják osztályozni a nevelés különös eseteit, elmondani tüneteit, okait és a problémakezelés módjait. 
Pedagógia 
A tanulók tudják definiálni a játék fogalmát, ismertetni jellemző sajátosságait, nevelőértékét. Tudják felismerni a különbséget a gyermek és a felnőtt munkatevékenysége között. Néhány példán keresztül tudják bemutatni a munka személyiségfejlesztő hatását. 
A játékot és a munkát tudják összehasonlítani pedagógiai és pszichológiai szempontból. 
Tudják definiálni a didaktika fogalmát, ismertetni a didaktika alapfogalmait, az oktatás célját, tartalmát, követelményeit, a tantervek fajtáit, jellemzőit. 
Tudják jellemezni az oktatás szervezeti és munkaformáit, értelmezni a munkaformák és az életkori sajátosságok összefüggéseit. 
Tudják jellemezni az értékelés szerepét, formáit, funkcióját a nevelési folyamatban. Tudják ismertetni a neveléstörténet helyét a neveléstudomány rendszerében, tudják felismerni az egyes korok nevelési értékeit. 
Tudják megnevezni az egyetemes magyar neveléstörténet főbb állomásait, kiemelkedő alakjait, a jelenlegi magyar közoktatási rendszer jellemzőit. 

Pedagógiai Ismeretek
9-12. évfolyam
Célok és feladatok
A célunk, hogy a tanulók pályaválasztásának elősegítése, pedagógiai képességének fejlesztése és a szakmacsoport tevékenységformáinak megismertetése. A tananyag feldolgozása adjon lehetőséget a tanulók tapasztalatainak rendszerezésére, értékelésére, elemzésére. 
Ismertesse meg a tanulókkal az óvodában, általános iskolában, napközi otthonban, bentlakásos intézményben folyó nevelő-, gondozó-, oktatómunkát. 
Az elméleti ismeretek gyakorlatban való megfigyelése, alkalmazása segítse elő a pszichológiai és pedagógiai műveltségtartalmak elmélyítését. 
A gyermekekkel, gyermekcsoportokkal való kapcsolatteremtés élménye segítse pályaválasztási döntésüket. 
Tudatosítsa azokat a magatartás- és viselkedésmintákat, amelyek a nevelői hivatás betöltésében nélkülözhetetlenek. 
Fejlessze a tanulók kognitív és szociális kompetenciáját, segítse az önfejlesztő személyiség kialakulását. 
A Kommunikáció oktatásának célja a kommunikációs ismeretek, készségek, érzékenység aktív, tudatos fejlesztése, kitérve azokra a jellemzőkre, melyek a pedagógiai pályákon fontosak. Olyan korszerű ismeretek elsajátíttatása, amelyek révén a tanulókban tudatosul a kommunikáció egyetemessége, a kommunikációs megnyilvánulások kulturáltságának fontossága. A hatékony kommunikációs készségek elsajátíttatása, érzékenységének fejlesztése. 
A Környezetkultúra oktatásának célja, hogy ismertesse a településük helyét és jellemzőit az ország viszonylatában. Tegye képessé a tanulókat önálló alkotómunkára. Fejlessze manuális készségüket. Az alkotómunkákban rejlő önmegvalósítási lehetőséggel gazdagítsa érzelmi életüket, erősítse pozitív személyiségjegyeiket. Fejlessze esztétikai érzéküket. Ismertesse a településük helyét az országban. 
Az Ön- és társ ismeret oktatásának célja, hogy hozzájáruljon a tanulók ön- és társismeretének olyan irányú fejlesztéséhez, amellyel saját személyiségüket és személyközi kapcsolataikat kontrollálni, illetve befolyásolni tudják. A reális ön- és társismeret kialakítása mellett járuljon hozzá a tanulók erkölcsiségének pozitív irányú fejlesztéséhez. 
A Pedagógiai gyakorlat oktatásának célja az elméletben tanult pedagógiai és pszichológiai ismeretek elmélyítése, alkalmazása a gyakorlatban. 

Fejlesztési követelmények
Kommunikáció 
A tanulók tudjanak együttműködni a csoport tagjaival 
Alkalmazzák a kommunikációval kapcsolatos ismereteiket, és tudjanak hatékonyan közvetíteni szóbeli és írásos információt. 
Értsék és alkalmazzák a metakommunikációs jelzéseket, tudják megkülönböztetni a hiteles kommunikáció összetevőit, jellemzőit. 
Ismerjék fel a saját és társaik kommunikációs zavarait. 
Tudják alkalmazni a társas érintkezés szabályait. 
Környezetkultúra 
A tanulók alkalmazzák a tárgytervezés legfontosabb szempontjait. 
Készítsenek egyszerű tárgyakat különböző anyagokból, ismerjenek néhány hagyományos népi játékot. 
Ismerjék fel és tartsák be a közvetlen környezetük kialakításában fontos esztétikai és az egészséges, biztonságos munkafeltételeket biztosító szabályokat. 
Ön- és társismeret 
A tanulók tudjanak együttműködni a csoport tagjaival, a csoportmunka szabályainak betartásával. 
Ismerjék fel az önismeret komponenseit és az emberismeret csapdáit, a társas kapcsolatokat zavaró jelenségeket, tudják felsorolni az azokat elősegítő tényezőket. Érzékeljék saját pszicho higiénés állapotukat. 
Pedagógiai gyakorlat 
Az intézménylátogatás során a tanulók ismerjék meg az adott intézmény célját, feladatát, szervezeti felépítését, az intézményben dolgozók munkáját, feladatát, legyenek képesek az elméletben tanultakat gyakorlati tapasztalatokkal összekapcsolni. Legyenek képesek néhány fős gyermekcsoport szabadidős tevékenységébe bekapcsolódni, különféle játékokat kezdeményezni, irányítani és adott gyermekcsoportban gondozási és szervezési feladatokat ellátni. Szerezzenek tapasztalatot a gyakorló intézmény (óvoda, iskola, nevelőotthon) nevelőmunkájáról, kapcsolatairól. 
A tanulók magatartása és személyisége tükrözze azokat a pozitív nevelői személyiségjegyeket, amelyek az eredményes nevelőmunkának a feltételei, az önfejlesztő személyiség kialakulásának. 
A tanulók legyenek érzékenyek mások problémáira és segítőkészek azok megoldásában. Tudjanak kommunikálni környezetükkel, tudják pontosan kifejezni gondolataikat. 
A tanulók tudják alkalmazni azokat az ismereteket, amelyeket gyakorlati megfigyeléseik során szereztek. 

9. évfolyam
Belépő tevékenységformák
Kommunikáció 
Egyéni, páros és csoportmunka. A kommunikációs alapfogalmak definiálása. A társas érintkezés szabályainak alkalmazása szerepjátékban. Szóbeli és írásos információ közvetítésének gyakorlása. Kommunikációs zavarok felismerése és elemzése. A metakommunikációs jelzések fogadása, értelmezése. Kulturált viselkedés gyakorlása a kortárs csoportokban. 
Környezetkultúra 
Manuális készségfejlesztés (hímzés, varrás játékkészítés stb.). Kiállítás rendezése. Az iskola környezetében fellelhető népművészeti tárgyak gyűjtése. Tanulmányi kirándulás. 

Környezetkultúra
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
Népművészet 		Magyarország egyes tájegységeinek népművészete. A magyarországi nemzetiségek népművészete. Népművészeti tárgyak készítése. Kiállítás. 	
Lakáskultúra, kertkultúra 		Lakásdíszítés. 
Színek és formák harmóniája. 
Növénygondozás. 	
Munkakörnyezet		Egészséges és biztonságos munkakörülmények kialakítása. 
Környezeti ártalmak. 	
Településismeret		Város, falu, régiók.	

A továbbhaladás feltételei
Kommunikáció 
A tanulók tudjanak együttműködni a csoport tagjaival, tudják felsorolni a kommunikációval kapcsolatos alapfogalmakat. 
Alkalmazzák a társas érintkezés szabályait. 
Hatékonyan használják a szóbeli és írásos információt. 
Értelmezzék és alkalmazzák a metakommunikációs jelzéseket, tudják megkülönböztetni a hiteles kommunikáció összetevőit, jellemzőit. 
Ismerjék fel a saját és társaik kommunikációs zavarait. 
Környezetkultúra 
A tanulók tudják alkalmazni a tárgytervezés legfontosabb szempontjait. 
Készítsenek egyszerű tárgyakat különböző anyagokból, ismerjenek néhány hagyományos népi játékot. 
Ismerjék az egészséges és biztonságos munkakörülményeket. 
10. évfolyam
Belépő tevékenységformák
Ön- és társismeret 
Együttműködés a csoporttal. Az önismereti csoportmunka szabályainak megismerése alkalmazása. Az önismeret forrásainak megismerése. A társas kapcsolatokat segítő és zavaró jelenségek felismerése, gyakorlása szerepjátékokban. Önismeret-fejlesztő gyakorlatok útján a tanulók tanulják meg a tárgyilagos emberismeret jelentőségét, és sajátítsák el a konfliktuskezelés képességét. 

Ön- és társismeret
72 óra
Témakörök	Óraszám	Tartalmak	
Jégtörő gyakorlatok 	4	Együttműködés a csoporttal	
Az önismeret forrásai	17	Az önismeret fogalma, lényege, történeti áttekintése. 
Az önismereti csoportmunka szabályai. 
Fikció, játék, realitás a lélektani csoportmunka során. 	
Az önismeret komponensei 	17	Az önismereti kerék és a Johari-ablak. A tanulás és az önismeret összefüggései. A hiányos önismeret okai és következményei. A képességek szerepe a pályaválasztásban. A változás és változtatás szükségessége. 	
Önismeret-fejlesztő gyakorlatok 	17	Szerep, norma, indulatáttétel, interakció. 
A csoportfejlődés fázisai. 
Testkép, énkép, énideál. 
Az interperszonális készségek és személyiségtulajdonságok. 
Konfliktus, konfliktuskezelési technikák. 	
Társismeret	17	A tárgyilagos emberismeret jelentősége és feltételei. A társas kapcsolatokat elősegítő és zavaró jelenségek. Az empátia. 	

A továbbhaladás feltételei
Ön- és társismeret 
A tanulók tudjanak együttműködni a csoport tagjaival, tartsák be a csoportmunka szabályait. Ismerjék az önismeret komponenseit és az emberismeret csapdáit, érzékeljék saját pszichohigiénés állapotukat. 

A megfigyelt tevékenységek irányításában alkalmazott módszereket, eszközöket, vezetési stílust, ellenőrző, értékelő tevékenységet a megadott szempontok alapján elemezzék.

Követelményrendszer
A tanuló köteles megjelenni a tanítási órákon. Az elmulasztott tananyag pótlása minden esetben a tanuló feladata. 
A tanítási órákra a tanuló hozza magával a szükséges felszerelést,(pl füzet, tankönyv, íróeszközök).
A számonkérés minden évfolyamon történhet szóban és írásban. 
A szóbeli számonkérés tartalma az előző órák tananyaga, fogalmak, definíciók lehetnek. 
Az írásbeli számonkérés lehet egy-egy tananyag illetve témakör számonkérése témazáró dolgozat formájában. 
A témazáró dolgozatot minden tanuló köteles megírni, hiányzás esetén pótolni kell a tanárral egyeztetett időpontban. Az elégtelen témazáró dolgozat pótlására egyszer van lehetőség, mely eredménye szintén beírásra kerül. 
A gyakorlati foglalkozásokon való részvétel kötelező, melynek időpontját az iskolai órarend határozza meg. Ennek nem teljesítése kizárja a magasabb évfolyamba való lépés lehetőségét.
 A házi feladatokat szóban és írásbeli formában kérjük számon. Ezek a következők lehetnek: team-munka, megfigyelések, helyzetelemzések, játékos feledatok készítése, neveléstörténeti korszakok feldolgozása, szociometria készítése - elemzése, aktometria készítése, csoportok szerkezetének elemzése.
A végső osztályzat megállapításakor, amennyiben több tantárgyból áll össze a félévi és év végi osztályzat, a szakmacsoportos tantárgyaknál egyforma súlyozással számtani középértéket számolunk és a kerekítés szabályait figyelembe véve a szaktanár döntheti el a végleges osztályzatot. 
Ugyanakkor a végső jegy megadásánál figyelembe kell venni, hogy a tanuló teljesítette-e az egyes tantárgyak minimum szintjét. Csak akkor értékelhető a teljesítménye, ha a részfeladatokat is minimum elégségesre teljesítette.

A PSZICHOLÓGIA TANTÁRGY HELYI TANTERVE
11. évfolyam
Óraszám: heti 4 óra, összesen 37 hét, 148 óra
Témakör	Téma	Óraszám (összesen: 148 óra)	
1.	A pszichológia, mint tudomány	A pszichológia helye a társadalom és természettudomá- nyok rendszerében. A pszichológia tudományos eszköztára és fő vizsgáló- módszerei: megfigyelés, kísérlet strukturált interjú és kérdőíves módszerek. A pszichológia alapterületei: 
I. Akadémikus pszichológia: 
- fejlődéspszichológia, 
- személyiségpszichológia, 
- általános pszichológia, 
- szociálpszichológia. 
II. Alkalmazott pszichológia: a pszichológia lehetséges alkalmazásának területei. Pszichológia fő megközelítésmódjai: pszichoanalitikus, behaviorista, humanisztikus nézőpont.	20	
2. Általános pszichológia: A lelki működés általános törvényszerűségei
 2.1. Észlelés
2.2. Figyelem
2.3. Tanulás
2.4. Emlékezet
2.5. Kognitív képességek
2.6. Aktivációs szint, módosult tudatállapotok
2.7. Motiváció
2.8. Érzelmek
	Az észlelés jelenségei: a felismerés, lokalizáció, távolsági jelzőmozzanatok szerepe a látás folyamatában, monokuláris és binokuláris látás, mozgás észlelése, észlelési konstanciák, észlelési illúziók (Ames-szoba, Emert utókép). A tanulás szerepe az észlelésben (Held: fordító prizmaszemüveg kísérlet). 2.2. Figyelem A figyelem: spontán és akaratlagos figyelem, a figyelem jellemzői (terjedelme, tartóssága, átvihetősége, elterelhetősége), korai és késői szűrés elmélete. A figyelem szerepe az észlelésben és annak fejleszthetősége. 2.3. Tanulás A tanulás fogalma és fajtái: Asszociatív tanulás a mindennapi életben: a klasszikus és instrumentális kondicionálás. - A klasszikus kondicionálás: Pavlov kísérletei, megerősí- tés, kioltás. - Az operáns kondicionálás: Thorndyke kísérletei, az effektus törvénye, Skinner kísérletei, formálás fogalma, averzív kondicionálás, a büntetés formái és hatásai a viselkedés szabályozásában. A komplex tanulás: mentális reprezentáció és kognitív térkép fogalma (Tolman kísérlete), Köhler és a belátásos tanulás fogalma. Következmények és tanulságok: a tanulással kapcsolatos fogalmak használhatósága bizonyos pszichés folyamatok magyarázatában: gyermeknevelés, fóbia kialakulása, babonás viselkedés, jutalmazás szerepe a vonzalom és a függőségek kialakulásában. A tanulás és felidézés hatékonyságának fejlesztése: tanulásmódszertani alapelvek, a hatékony tanulás feltételei (külső és belső körülmények, motiváció), serkentő és gátló interferencia-hatás, struktúra, a kontextus szerepe (Godden és Baddeley kísérlete), értelmes tanulás módszerei: tömbösítés, képzelet szerepe - mnemotechnikai módszerek: helyek módszere, kulcsszó módszer, PQRST. Hatályos 2017. január 1-jétől. 2.4. Emlékezet Az emlékezet jelenségei: Az emlékezet típusai: az explicit és implicit emlékezet fogalma. Az emlékezés szakaszai: kódolás, tárolás, előhívás. A rövid távú memória sajátosságai, kódolási folyamatai - eidetikus kép fogalma, - a memória kapacitása - előhívási problémák: elhalvá- nyulás, kiszorítás. A hosszú távú megőrzés: kódolási sajátosságai, előhívási hibák: interferencia, felejtés érzelmi összetevői, mélységi kódolás. Az emlékezeti zavarok: az amnézia típusai - retrográd és anterográd amnézia. Konstruktív emlékezet: sztereotípiák és sémák hatása (Loftus konstruktív emlékezet kísérlete). 2.5. Kognitív képességek A tanulást befolyásoló képességek: A gondolkodás folyamatai: konvergens és divergens gondolkodás, analógiás gondolkodás, problémamegoldó gondolkodás. Az intelligencia és a kreativitás fogalma, mérésének alapelvei. Az intelligencia hányados jelentése. 2.6. Aktivációs szint, módosult tudatállapotok Az aktivációs szint fogalma és szerepe az érzelem, a motiváció és a teljesítmény alakulásában. Módosult tudatállapot fogalma, típusai: alvás, álom, álomelméletek. A napközben átélt eseményeknek, a külvilág ingereinek és az emlékeknek a szerepe az álomban. A pszichoanalízis álom értelmezése. A hipnózis fogalma, jellemzői, fajtái. A hipnózissal kapcsolatos kételyek, a hipnábilitás fogalma. Az autogén tréning fogalma, hatásai. 2.7. Motiváció A motiváció típusai, működése és szerepe a viselkedésszabályozásban: alapvető és humánspecifikus motiváció, Maslow motiváció elmélete. Extrinsic és intrinsic motiváció jellemzői és egymásra hatása. Teljesítménymotiváció és igényszint, a siker és kudarc, valamint a visszajelzések hatása az igényszint alakulásá- ban. 2.8. Érzelmek Érzelmek kialakulása, az alapérzelmek fajtái, az érzelmek viselkedésre gyakorolt hatása. Kognitív kiértékelés szerepe az érzelmek alakulásában (Schachter-Singer kísérlet), James-Lange érzelem elmé- lete (faciális feedback kísérlet).	42	
3. Szociálpszichológiai ismeretek
3.1. A társaskapcsolatok alakulása
3.2. Társas viselkedés
3.3. Attitűd
3.4. Társas megismerés
3.5. Vonzalom
3.6. Agresszív viselkedés
3.7. Nemi identitás és nemi szerep
3.8. Kommunikáció
	Egyén és közösség viszonya, a csoporthoz tartozás elő- nyei és hátrányai. A csoportalakulás folyamata, a csoport hatása az egyénre: csoportnyomás, konformitás (Asch kísérlet). Engedelmesség a tekintélynek: (Milgram kísérlet) 3.2. Társas viselkedés Külső elvárás és szerep hatása a viselkedésre (Zimbardo börtönkísérlete). Normaalakulás, normák szerepe a viselkedésre. Teljesítmény csoportban: serkentés, gátlás, társas lazsálás. A segítő viselkedés alakulása és a segítő magatartást befolyásoló tényezők: felelősség megoszlása, sürgetettség (Dartley és Batson kísérlete), normák, példa szerepe. Hatályos 2017. január 1-jétől. 3.3. Attitűd Az attitűd fogalma, attitűdök szerepe a viselkedésszabá- lyozásban, nézetek alakulása és a meggyőzés hatékonysá- gát befolyásoló tényezők. 3.4. Társas megismerés A társas megismerés fogalmai - sémák, sztereotípiák, holdudvar-hatás, elsőbbségi hatás, önbeteljesítő jóslat. A sztereotípia és az előítélet fogalma, kialakulásának magyarázatai, megnyilvánulási formái, csökkentésének lehetőségei. Egy gyakorlati példa: az integrált és a szegregált oktatás problémája. 3.5. Vonzalom A személyközi vonzalom kialakulásának összetevői: fizikai vonzóság, közelség, ismerősség, hasonlóság. A rokonszenv és szerelem pszichológiája. A szerelem összetevői, típusai: szenvedély és társszerelem. Szerelem és szexualitás. 3.6. Agresszívviselkedés Az agresszió fajtái: direkt-indirekt; antiszociálisproszociális agresszió. 3.7. Nemi identitás és nemi szerep A nemi identitás kialakulása, a biológiai és társadalmi nem fogalma, nemi identitás, nemi szerep. 3.8. Kommunikáció Kommunikáció fogalmai: verbális és nem verbális kommunikáció; a verbális és nonverbális közlés viszonya. A nem verbális kommunikáció főbb eszközei: mimika, testbeszéd, térközszabályozás. A hatékony kommunikáció feltételei, a kommunikációs zavarok okai. A kommunikáció kulturális különbségei. Az empátia és a kommunikáció kapcsolata.	33	
4. Fejlődéspszichológia
4.1. Családi szocializáció
4.2. Fejlődéselméletek és életkori jellemzők
	Öröklés és környezet szerepe a személyiség alakulásá- ban. A szocializáció interaktív felfogása és a kritikus peri- ódus fogalma. 4.1. Családi szocializáció A családi szocializáció fogalma, jellemzői. Az anya-gyerek kapcsolat, a kötődés fogalma (Harlow majomkísérletei). A kötődés mérése: idegen helyzet-teszt (Ainsworth). A kötődés típusai: biztos, bizonytalan; ambivalens, elkerülő, dezorganizált. A családi működés lehetséges nehézségei és zavarai (veszteségek, válás). A személyiségfejlődést elősegítő tényezők és a különböző nevelési stílusok hatása a személyiség alakulására. A személyiség és a környezet egymásra hatásának összefüggé- sei. A temperamentum fogalma és típusai (könnyű, nehéz, lassan felmelegedő csecsemő). 4.2. Fejlődéselméletek és életkori jellemzők Fejlődéselméletek: szociális tanuláselmélet, utánzásos tanulás (Bandura kísérletei). Erikson elmélete: a személyiség fejlődésének állomásai és az egyes szakaszok pszichológiai jellemzői. A serdülőkor jellemzői, az identitás kialakulása, a morató- rium, szerepdiffúzió, korai zárás fogalmai (Marcia).	33	
	Összefoglaló, gyakorló és ellenőrző órák száma	20	

12. évfolyam
Óraszám: heti 4, összesen 31 hét, 124 óra
Témakör	Téma	Óraszám (összesen: 124 óra)	
5. Személyiség- lélektani ismeretek:
személyiség felfogás, személyiség jellemzők
5.1. Személyiség felfogás, személyiség jellemzők
5.2. Személyiség megismerése
5.3. Személyiségelméletek
5.4. Énkép
5.5. Mentális egészség és betegség fogalmai	A személyiséggel kapcsolatos különböző megközelítésmódok, elméletek. (Egy választott személyiségelmélet megközelítésmódjának részletes ismerete.) 5.1. Személyiség felfogás, személyiségjellemzők Típustanok és vonáselméletek, az extraverzió és introverzió fogalma. Big Five személyiségelmélet: extraverzió, barátságosság, lelkiismeretesség, emocionalitás, nyitottság. 5.2. A személyiség megismerése A személyiség megismerésének lehetőségei és korlátai, a környezet és az öröklődés szerepe a személyiség alakulá- sában. Hatályos 2017. január 1-jétől. 5.3. Személyiségelméletek Freud elméletének alapfogalmai: ld, ego, szuperego, tudattalan, libido. Humanisztikus elméletek: Rogers elmélete; Maslow szükséglet hierarchia modellje: az önmegvalósítás fogalma, hi- ány- és növekedési szükséglet. 5.4. Énkép Énkép fogalma - szubjektív én, objektív én, elvárt én, ideális én, nem kívánt én. Énkép, önértékelés kialakulásá- ban szerepet játszó tényezők, az énkép jelentősége a teljesítményben és a társas kapcsolatok alakulásában. 5.5. Mentális egészség és betegség fogalmai A mentális egészség és a mentális betegség fogalmai; a pszichés egészség feltételei; a betegség kritériumai és ezek kritikája; a testi betegségek hátterében meghúzódó pszichés okok. A pszichés zavarok: szorongás főbb tünetei, a depresszió jelei, a skizofrénia és az antiszociális személyiségzavar fogalma. Evészavarok: anorexia, bulimia, túlsúlyosság főbb okai és jellemzői. Szenvedélybetegségek: droghasználat, alkoholizmus és egyéb függőségek - internetfüggőség, játékszenvedély. A függőség kialakulásának oka és folyamata, pszichológiai és fizikai hatása. Nehéz élethelyzetekkel való megküzdés, stressz és betegségek kapcsolata. Stresszkeltő események: helyzetek bejósolhatósága és befolyásolhatósága. A stressz pszichológiai hatásai: szorongás, depresszió, tanult tehetetlenség (Seligman kísérlete) és élettani hatásai (harcolj vagy menekülj! válasz), Selye János alapján a krónikus stressz hatásai; megküzdés módjai. A lelki egészség megőrzése, a boldogság lehetséges forrá- sai. A boldogság (szubjektív jóllét) pszichológiája: élettel való elégedettség. A boldogság változása az élet során, kapcsolata a negatív és pozitív érzésekkel és tapasztalatokkal. Célok és boldogság kapcsolata. Boldogság és anyagi jólét viszonya.	74	
6. Az alkalmazott pszichológia területei
6.1. Pszichológia a mindennapi élet területén	A pszichológia alkalmazott területeinek felhasználási lehetőségei a mindennapi életben és az életvezetés, iskolapszichológia, tanácsadás, pszichoterápia, sport, reklám stb. területén. (Az egyes területek példákkal alátámasztott ismerete. Miben, hogyan és kinek segítenek a pszichológus szakemberek?) 6.1. Pszichológia a mindennapi élet területén A média (pl. a tévé, az internet) szerepe a mindennapi életben, életkori tényezők a média üzeneteinek megértésé- ben.	25	
	Összefoglaló, gyakorló és ellenőrző órák száma	25	

Követelményrendszer
A tanuló köteles megjelenni a tanítási órákon. Az elmulasztott tananyag pótlása minden esetben a tanuló feladata. 
A tanítási órákra a tanuló hozza magával a szükséges felszerelést,(pl füzet, tankönyv, íróeszközök).
A számonkérés minden évfolyamon történhet szóban és írásban. 
A szóbeli számonkérés tartalma az előző órák tananyaga, fogalmak, definíciók lehetnek. 
Az írásbeli számonkérés lehet egy-egy tananyag illetve témakör számonkérése témazáró dolgozat formájában. 
A témazáró dolgozatot minden tanuló köteles megírni, hiányzás esetén pótolni kell a tanárral egyeztetett időpontban. Az elégtelen témazáró dolgozat pótlására egyszer van lehetőség, mely eredménye szintén beírásra kerül. 
A gyakorlati foglalkozásokon való részvétel kötelező, melynek időpontját az iskolai órarend határozza meg. Ennek nem teljesítése kizárja a magasabb évfolyamba való lépés lehetőségét.
 A házi feladatokat szóban és írásbeli formában kérjük számon. Ezek a következők lehetnek: team-munka, megfigyelések, helyzetelemzések, játékos feledatok készítése, neveléstörténeti korszakok feldolgozása, szociometria készítése - elemzése, aktometria készítése, csoportok szerkezetének elemzése.
A dolgozatok értékelése: 
•	85-100% - 5 (jeles)
•	75-84% - 4 (jó)
•	60-74% - 3 (közepes)
•	45-59% – 2 (elégséges)
•	0-44% - 1 (elégtelen).

PSZICHOLÓGIA

A) Kompetenciák
1. Források használata és értékelése
Tematikus tájékozódás a nyomtatott és elektronikus ismeretterjesztő információ-forrásokban.
1.1. Pszichológiai fogalmak ismerete és szaknyelv használata 1.2. Tudományos megközelítés sajátosságainak ismerete
Tudja helyesen használni az alapvető pszichológiai fogalmakat. Tisztában van a tanult pszichológiai alapfogalmak jelentéstartalmával. Képes ismereteit világos nyelvi formában előadni. Tisztában van a pszichológia alapvető bizonyítási eljárásaival és a pszichológia szemléletmódjának fő vonásaival. A tanult kísérletek módszertani sajátosságait képes kiemelni és elemezni. Különbséget tud tenni a szakmai bizonyítékok és a nem kellően bizonyított tények között.
2. Az értelmezés képessége
Képes fogalmak összefüggéseinek meglátására, pszichológiai jelenségek összekapcsolására. Képes fogalmak összefüggéseinek meglátására, életből vett példákon való bemutatására.
3. Megfigyelés képessége
Irodalmi és filmélményeiben felismeri a tanult pszichológiai jelenségeket és ezeket képes összekapcsolni a tudomány által rendszerezett ismeretekkel. A tanult pszichológiai jelenségeket felismeri valós élet-helyzetekből vett példákban. Képes az emberek és csoportok viselkedésének okait, az emberek közti kommunikáció és érintkezés jellemzőit példákban vagy a mindennapi életben felismerni, ezeket a jelenségeket a pszichológiai ismeretek összefüggéseiben szemlélni.
3.1. Pszichológia ismeretek felhasználása a mindennapi életben
A pszichológia tanult jelenségeire tud szemléletes példákat, analógiákat említeni saját tapasztalataiból. Képes a pszichológiai ismereteit összekapcsolni az egészséges életvezetés szempontjaival. Tud olyan pszichológiai tényezőket említeni, amelyek pozitív vagy negatív hatással voltak saját vagy más emberek életvezetésére. Tud példát mondani arra, amikor a pszichológiai tudás hasznos volt egy helyzet megértésében vagy hatékonyabb kezelésében.
4. Rugalmas gondolkodás
Nyitottság az emberi megnyilvánulások megértésére, el-fogadására.
5. Kritikai értékelés
Képes kritikusan viszonyulni a pszichológiai tartalmú információkhoz, tisztában van a tudományos bizonyítás alapvető kritériumaival. Képes önálló kérdésfelvetésre, véleményalkotásra, gondolatokról, ismeretekről, véleményekről személyes állásfoglalás kialakítására.

B) Témakörök
1. A pszichológia mint tudomány
A pszichológia helye a társadalom és természettudományok rendszerében. A pszichológia tudományos eszköztára és fő vizsgáló-módszerei: megfigyelés, kísérlet strukturált interjú és kér-dőíves módszerek. A pszichológia alapterületei: I. Akadémikus pszichológia: - fejlődéspszichológia, - személyiségpszichológia, - általános pszichológia, - szociálpszichológia. II. Alkalmazott pszichológia: a pszichológia lehetséges alkalmazásának területei. Pszichológia fő megközelítésmódjai: pszichoanalitikus, behaviorista, humanisztikus nézőpont.
2. Általános pszichológia: A lelki működés általános törvényszerűségei
2.1. Észlelés
Az észlelés jelenségei: a felismerés, lokalizáció, távol-sági jelzőmozzanatok szerepe a látás folyamatában, monokuláris és binokuláris látás, mozgás észlelése, észlelési konstanciák, észlelési illúziók (Ames-szoba, Emert utókép). A tanulás szerepe az észlelésben (Held: fordító prizma-szemüveg kísérlet).
2.2. Figyelem
A figyelem: spontán és akaratlagos figyelem, a figyelem jellemzői (terjedelme, tartóssága, átvihetősége, elterelhetősége), korai és késői szűrés elmélete. A figyelem sze-repe az észlelésben és annak fejleszthetősége.
2.3. Tanulás
A tanulás fogalma és fajtái: Asszociatív tanulás a mindennapi életben: a klasszikus és instrumentális kondicionálás. - A klasszikus kondicionálás: Pavlov kísérletei, megerősítés, kioltás. - Az operáns kondicionálás: Thorndyke kísérletei, az effektus törvénye, Skinner kísérletei, formálás fogalma, averzív kondicionálás, a büntetés formái és hatásai a viselkedés szabályozásában. A komplex tanulás: mentális reprezentáció és kognitív tér-kép fogalma (Tolman kísérlete), Köhler és a belátásos tanulás fogalma. Következmények és tanulságok: a tanulással kapcsolatos fogalmak használhatósága bizonyos pszichés folyamatok magyarázatában: gyermeknevelés, fóbia kialakulása, babonás viselkedés, jutalmazás szerepe a vonzalom és a függőségek kialakulásában. A tanulás és felidézés hatékonyságának fejlesztése: tanulásmódszertani alapelvek, a hatékony tanulás feltét-elei (külső és belső körülmények, motiváció), serkentő és gátló interferencia-hatás, struktúra, a kontextus szerepe (Godden és Baddeley kísérlete), értelmes tanulás módszerei: tömbösítés, képzelet szerepe - mnemotechnikai mód-szerek: helyek módszere, kulcsszó módszer, PQRST.
Érvényes: 2017. május-júniusi vizsgaidőszaktól
2
2.4. Emlékezet
Az emlékezet jelenségei: Az emlékezet típusai: az explicit és implicit emlékezet fogalma. Az emlékezés szakaszai: kódolás, tárolás, előhívás. A rövid távú memória sajátosságai, kódolási folyamatai - eidetikus kép fogalma, - a memória kapacitása - előhívási problémák: elhalványulás, kiszorítás. A hosszú távú megőrzés: kódolási sajátosságai, előhívási hibák: interferencia, felejtés érzelmi összetevői, mélységi kódolás. Az emlékezeti zavarok: az amnézia típusai - retrográd és anterográd amnézia. Konstruktív emlékezet: sztereotípiák és sémák hatása (Loftus konstruktív emlékezet kísérlete).
2.5. Kognitív képességek
A tanulást befolyásoló képességek: A gondolkodás folyamatai: konvergens és divergens gon-dolkodás, analógiás gondolkodás, problémamegoldó gondolkodás. Az intelligencia és a kreativitás fogalma, mérésének alap-elvei. Az intelligencia hányados jelentése.
2.6. Aktivációs szint, módosult tudatállapotok
Az aktivációs szint fogalma és szerepe az érzelem, a motiváció és a teljesítmény alakulásában. Módosult tudatállapot fogalma, típusai: alvás, álom, álom-elméletek. A napközben átélt eseményeknek, a külvilág ingereinek és az emlékeknek a szerepe az álomban. A pszichoanalízis álom értelmezése. A hipnózis fogalma, jellemzői, fajtái. A hipnózissal kapcsolatos kételyek, a hipnábilitás fogalma. Az autogén tréning fogalma, hatásai.
2.7. Motiváció
A motiváció típusai, működése és szerepe a viselkedés-szabályozásban: alapvető és humánspecifikus motiváció, Maslow motiváció elmélete. Extrinsic és intrinsic moti-váció jellemzői és egymásra hatása. Teljesítménymotiváció és igényszint, a siker és kudarc, valamint a visszajelzések hatása az igényszint alakulásában.
2.8. Érzelmek
Érzelmek kialakulása, az alapérzelmek fajtái, az érzelmek viselkedésre gyakorolt hatása. Kognitív kiértékelés szerepe az érzelmek alakulásában (Schachter-Singer kísérlet), James-Lange érzelem elmé-lete (faciális feedback kísérlet).
3. Szociálpszichológiai ismeretek
3.1. A társas kapcsolatok alakulása
Egyén és közösség viszonya, a csoporthoz tartozás előnyei és hátrányai. A csoportalakulás folyamata, a csoport hatása az egyénre: csoportnyomás, konformitás (Asch kísérlet). Engedelmesség a tekintélynek: (Milgram kísérlet)
3.2. Társas viselkedés
Külső elvárás és szerep hatása a viselkedésre (Zimbardo börtönkísérlete). Normaalakulás, normák szerepe a viselkedésre. Teljesítmény csoportban: serkentés, gátlás, társas lazsálás. A segítő viselkedés alakulása és a segítő magatartást befolyásoló tényezők: felelősség megoszlása, sürgetettség (Dartley és Batson kísérlete), normák, példa szerepe.
3
3.3. Attitűd
Az attitűd fogalma, attitűdök szerepe a viselkedésszabályozásban, nézetek alakulása és a meggyőzés hatékonyságát befolyásoló tényezők.
3.4. Társas megismerés
A társas megismerés fogalmai - sémák, sztereotípiák, holdudvar-hatás, elsőbbségi hatás, önbeteljesítő jóslat. A sztereotípia és az előítélet fogalma, kialakulásának magyarázatai, megnyilvánulási formái, csökkentésének lehetőségei. Egy gyakorlati példa: az integrált és a szegregált oktatás problémája.
3.5. Vonzalom
A személyközi vonzalom kialakulásának összetevői: fizikai vonzóság, közelség, ismerősség, hasonlóság. A rokonszenv és szerelem pszichológiája. A szerelem összetevői, típusai: szenvedély és társszerelem. Szerelem és szexualitás.
3.6. Agresszívviselkedés
Az agresszió fajtái: direkt-indirekt; antiszociális-proszociális agresszió.
3.7. Nemi identitás és nemi szerep
A nemi identitás kialakulása, a biológiai és társadalmi nem fogalma, nemi identitás, nemi szerep.
3.8. Kommunikáció
Kommunikáció fogalmai: verbális és nem verbális kommunikáció; a verbális és nonverbális közlés viszonya. A nem verbális kommunikáció főbb eszközei: mimika, test-beszéd, térközszabályozás. A hatékony kommunikáció feltételei, a kommunikációs zavarok okai. A kommunikáció kulturális különbségei. Az empátia és a kommunikáció kapcsolata.
4. Fejlődéspszichológia
Öröklés és környezet szerepe a személyiség alakulásában. A szocializáció interaktív felfogása és a kritikus periódus fogalma.
4.1. Családi szocializáció
A családi szocializáció fogalma, jellemzői. Az anya-gyerek kapcsolat, a kötődés fogalma (Harlow majomkísérletei). A kötődés mérése: idegen helyzet-teszt (Ainsworth). A kötődés típusai: biztos, bizonytalan; ambivalens, elkerülő, dezorganizált. A családi működés lehetséges nehézségei és zavarai (veszteségek, válás). A személyiségfejlődést elősegítő tényezők és a különböző nevelési stílusok hatása a személyiség alakulására. A személyiség és a környezet egymásra hatásának összefüggései. A temperamentum fogalma és típusai (könnyű, nehéz, lassan felmelegedő csecsemő).
4.2. Fejlődéselméletek és életkori jellemzők
Fejlődéselméletek: szociális tanuláselmélet, utánzásos tanulás (Bandura kísérletei). Erikson elmélete: a személyiség fejlődésének állomásai és az egyes szakaszok pszichológiai jellemzői. A serdülőkor jellemzői, az identitás kialakulása, a moratórium, szerepdiffúzió, korai zárás fogalmai (Marcia).
5. Személyiség-lélektani ismeretek: Személyiség felfogás, személyiségjellemzők
A személyiséggel kapcsolatos különböző megközelítés-módok, elméletek. (Egy választott személyiségelmélet megközelítésmódjának részletes ismerete.)
5.1. Személyiség felfogás, személyiségjellemzők
Típustanok és vonáselméletek, az extraverzió és introverzió fogalma. Big Five személyiségelmélet: extra-verzió, barátságosság, lelkiismeretesség, emocionalitás, nyitottság.
5.2. A személyiség megismerése
A személyiség megismerésének lehetőségei és korlátai, a környezet és az öröklődés szerepe a személyiség alakulásában.
5.3. Személyiségelméletek
Freud elméletének alapfogalmai: ld, ego, szuperego, tudattalan, libido. Humanisztikus elméletek: Rogers elmélete; Maslow szükséglet hierarchia modellje: az önmegvalósítás fogalma, hiány- és növekedési szükséglet.
5.4. Énkép
Énkép fogalma - szubjektív én, objektív én, elvárt én, ideális én, nem kívánt én. Énkép, önértékelés kialakulásában szerepet játszó tényezők, az énkép jelentősége a teljesítményben és a társas kapcsolatok alakulásában.
5.5. Mentális egészség és betegség fogalmai
A mentális egészség és a mentális betegség fogalmai; a pszichés egészség feltételei; a betegség kritériumai és ezek kritikája; a testi betegségek hátterében meghúzódó pszichés okok. A pszichés zavarok: szorongás főbb tünetei, a depresszió jelei, a skizofrénia és az antiszociális személyiségzavar fo-galma. Evészavarok: anorexia, bulimia, túlsúlyosság főbb okai és jellemzői. Szenvedélybetegségek: droghasználat, alkoholizmus és egyéb függőségek - internetfüggőség, játékszenvedély. A függőség kialakulásának oka és folyamata, pszichológiai és fizikai hatása. Nehéz élethelyzetekkel való megküzdés, stressz és betegségek kapcsolata. Stresszkeltő események: helyzetek bejósolhatósága és befolyásolhatósága. A stressz pszichológiai hatásai: szorongás, depresszió, tanult tehetetlenség (Seligman kísérlete) és élettani hatásai (harcolj vagy menekülj! válasz), Selye János alapján a krónikus stressz hatásai; megküzdés módjai. A lelki egészség megőrzése, a boldogság lehetséges forrásai. A boldogság (szubjektív jóllét) pszichológiája: élettel való elégedettség. A boldogság változása az élet során, kapcsolata a negatív és pozitív érzésekkel és tapasztalatokkal. Célok és boldogság kapcsolata. Boldogság és anyagi jólét viszonya.

6. Az alkalmazott pszichológia területei
A pszichológia alkalmazott területeinek felhasználási lehetőségei a mindennapi életben és az életvezetés, iskola-pszichológia, tanácsadás, pszichoterápia, sport, reklám stb. területén. (Az egyes területek példákkal alátámasztott ismerete. Miben, hogyan és kinek segítenek a pszichológus szakemberek?)
6.1. Pszichológia a mindennapi élet területén
A média (pl. a tévé, az internet) szerepe a mindennapi életben, életkori tényezők a média üzeneteinek megértésében.
5
Fogalmak és kísérletek
Az írásbeli vizsga feladatlapjában számon kérhető fogalmak és kísérletek listája.
Témakör
Fogalmak
Kísérletek
1. A pszichológia mint tudomány
Akadémikus pszichológia, alkalmazott pszichológia, általános pszichológia, fejlődéspszichológia, szociálpszichológia, személyiség lélektan, behaviorizmus, pszichoanalízis, humanisztikus pszicho-lógia, naiv pszichológia, tudományos pszichológia, introspekció, megfigyelés, kísérlet, interjú, kérdőíves módszerek, kísérleti csoport, kontroll csoport, korre-láció.
2. Az általános pszichológia
Észlelés: érzékelés, abszolút küszöb, különbségi küszöb, inger, receptor, ész-lelés, felismerés, lokalizáció, figura-hát-tér, perceptuális csoportosítás: közelség, hasonlóság, jó folytatás elve, észlelési il-lúzió. Távolsági jelzőmozzanat, monokuláris, binokuláris látás, észlelési konstancia, kontextushatás, alulról-felfelé és felül-ről-lefelé ható kognitív folyamatok, nagyság-távolság invarianciaelv. Figyelem: spontán és akaratlagos figye-lem, figyelem terjedelme, figyelem tar-tóssága, korai figyelmi szűrés, késői fi-gyelmi szűrés.
Emert utókép, Ames-szoba, Held: fordító prizmaszemüveg.
Tanulás: tanulás, klasszikus kondicio-nálás, reflex, feltétlen reflex, feltételes reflex, megerősítés, kioltás, instrument-lis/operáns kondicionálás, effektus, formálás a kondicionálásos tanulás során, averzív kondicinálás, komplex tanulás, mentális reprezentáció, kognitív térkép, belátásos tanulás, utánzásos tanulás, tömbösítés, mnemotechnikai módszerek, helyek módszere, kulcsszó módszer, PQRST.
Pavlov kísérletei kutyákkal, Thorndyke kísérlete: problémadoboz, Skinner kísérlete: skinner-doboz, Tolman kognitív térkép kísérlete, Godden és Baddeley tanulás kontextusa kísérlete búvárokkal, Köhler csimpánz kísérlete.
Kognitív képességek: konvergens, divergens gondolkodás, intelligencia, kreativitás, analógia, intelligencia hányados, alkotás fázisai.
Érvényes: 2017. május-júniusi vizsgaidőszaktól
6
Emlékezet: kódolás, tárolás, előhívás, implicit memória, eidetikus kép, rövid távú memória, kapacitás, elhalványulás, kiszorítás, hosszú távú memória interferencia, szemantikus és epizodikus memória, retorgrád és anterográd amnézia, konstruktív emlékezet. Módosult tudatállapotok: módosult tu-datállapot, alvás szakaszai, REM, nonREM, freudi álomelmélet: manifeszt álomtartalom, látens álomgondolat, álommunka, cenzúra, hipnózis, hipnábilitás, hipnózis indukció, poszthipnotikus szuggesztió, autogén tréning.
Loftus konstruktív emlékezet kísérlete.
Érzelmek: alapérzelmek, kognitív kiértékelés, arousal, faciális feedback. Moti-váció: motívum, motiváció, drive, alap-vető/elsődleges motívumok, homeosztázis, humán motívumok, exploráció, manipuláció, altruizmus, szükségletek hierarchiája (Maslow), extrinzic és intrinzic motiváció, teljesít-ménymotiváció, igényszint, kudarckerülés, sikerorientáció.
Schachter-Singer kísérlet, faciális feedback kísérlet.
3. A szociálpszichológia
Csoportnyomás, konformitás, norma, szerep, társas lazsálás attitűd, előítélet, séma, sztereotípia, holdudvar-hatás, elsőbbségi hatás, önbeteljesítő jóslat, autoriter személyiség, társas identitás, kon-taktushipotézis, kooperáció, integráció, szegregáció segítő viselkedés, felelősség megoszlása, sürgetettség direkt-indirekt agresszió, antiszociális-proszociális agresszió, frusztráció-agresszió hipotézis, az agresszió katarzis-elmélete Rokonszenv, személyközi vonzalom: vonzóság, közelség, hasonlóság, ismerősség, szenvedélyszerelem, társszerelem. Szexualitás: biológiai nem, nemi szerep, nemi identitás, nemi orientáció.
Asch: csoportnyomás kísérlete, Milgram: behódolás a tekintélynek, Zimbardo börtönkísérlet. Dartley és Batson sürgetettség kísérlete: Az irgalmas szamaritánus.
4. Kommunikáció
Verbális és nonverbális kommunikáció, mimika, gesztikuláció, proxemika, zóna-távolságok, posztuláris kommunikáció, posztuláris tükörjelenség, empátia.
5. Fejlődéspszichológia
Öröklés és környezet interakciója, kritikus periódus Szocializáció: családi és intézményi temperamentum, könnyű, nehéz, lassan felmelegedő temperamentum, karakter kötődés, biztonságos, bizonytalan/ambivalens, bizonytalan/elkerülő, dezorganizált, idegen helyzet teszt normatív krízis, identitás, szerepdiffúzió, moratórium, korai zárás
Bandura agresszív viselkedés utánzás kísérletei Harlow majomkísérlete Ainsworth idegen helyzet teszt
Érvényes: 2017. május-júniusi vizsgaidőszaktól
7
6. Személyiséglélektan
Típus, vonás, extraverzió, introverzió Big Five személyiségelmélet, Freud elméletének alapfogalmai: id, ego, superego, tudattalan, tudatelőttes, libido, pszichoszexuális fejlődés, ödipális komplexus Humanisztikus elmélet: önmegvalósítás, szükségletek hierarchiája, hiány- és nö-vekedési szükséglet Énkép: szubjektív én, objektív én, elvárt én, ideális én, nem kívánt én skizofrénia, személyiség-zavar, függőség, abúzus, szertolerancia, elvonási tünet stressz, stresszor, befolyá-solhatóság, bejósolhatóság, tanult tehetetlenség, harcolj vagy menekülj válasz, megküzdés mentális egészség, pozitív pszichológia, szubjektív jóllét, élettel való elégedettség
Seligman: tanult tehetetlenség kísérlete
7. Alkalmazott pszichológia
Óvoda- és iskolapszichológia, életvezetési tanácsadás, pszichoterápi

8.1.3.3. Ének-zene 9-10. és 12. évfolyam (általános gimnáziumi képzés reál)

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

	Az ének-zene tanításának célja, hogy a művészet személyiségformáló erejét a tanulók számára „én-közelbe” hozza. 
	Az integrált személyiség testi-lelki-szellemi fejlődésében ez az eszköz mással nem pótolható. Rövid távú cél a zene megszerettetése, a zenei kifejezőeszközök megismertetése, a befogadás, reprodukció, produkció előkészítése, amely folyamat hosszú távon az érzelmi intelligencia egészséges fejlődését eredményezi. Ezért az ismeretszerző funkciók mellett kiemelt feladat a zene örömszerző, az egész embert formáló katartikus élményt magában rejtő, preventív és szocializáló lehetőségeinek felhasználása a tanítás során. A szűkös időkeret ellenére is fontos a közösségi zenei tevékenység megszervezése, amely ráirányítja a tanulók figyelmét az egymásra figyelés, az empatikus készség fontosságára. 

	Kiemelt fejlesztési feladata a tárgynak, hogy a zenével való találkozás során elősegítse az egyén belső érzelemvilágának megértését, valamint, hogy az önkifejezés nem nyelvi jeleire is megtanítsa a diákokat. A népzenei, műzenei dalanyag módot ad a verbális kifejezési eszköztár építésére. A magyar és más nemzetek népzenéjének megismerése szervesen kapcsolódik a nép- és honismeret tematikáihoz, a magyar és más népek népművészetének, kultúrtörténeti szokásainak megismeréséhez, értékeik befogadásához. 
	A különféle korstílusokat és műfajokat felölelő zeneirodalmi remekművek hallgatása az értő befogadásra neveléssel, és a személyes érzelmi érintettség során válik a tanulók sajátjává. Mindez feltételezi az elemző képesség fejlesztését, a mögöttes tartalmak megértését, a kommunikáció fejlettségét. Az ének-zene tantárgy tanításának kiemelt célja az is, hogy lehetőséget teremtsen a társművészetekkel és a művelődéstörténet más területeivel való kapcsolatteremtésre, az összefüggésekre való rálátást elősegítve.
		Célunk, hogy az iskolánk katolikus szellemiségének megfelelően az egyházi zenét is megismerjék a tanulók.
	Fontos feladatunk, hogy az érettségizni kívánók betekintést nyerjenek a magyar népzene stílusvilágába és a zenetörténet fontos korszakaiba, úgy, mint a középkor zenéje, a reneszánsz és a barokk zene, a bécsi klasszikus mesterek művei, a romantikus zene, illetve Kodály Zoltán és Bartók Béla zeneszerzői tevékenysége.
	Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

	A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. 

Ének-zene
9. évfolyam
Óraszám: 	36/ év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A magyar népdalok stílusrétegei és
műfajai	9
	
2.	Egyházi énekek	10	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor	7	
4.	II. Reneszánsz	6	
5.	A kamarazene	4

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekdalok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
Stílusimprovizációs feladatok dallamkiegészítéssel
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése
Néprajzi tájegységek „zenei tájnyelve” egyéni vagy csoportos kutatómunka
	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncházmozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázolóművészet szimbólumai, formakincse, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban 	

Egyházi énekek (9/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek,  együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmenetei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, Kálvária, Golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/4. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása 
II. Reneszánsz
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé, consort, mise, motetta, madrigál	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend

A kamarazene (9/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszerösszeállítások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat, dzsessz, swing, ragtime, beat, blouse, bop, bebop, dixieland, spirituálé, gospel, improvizálás
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszerösszeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben
Spirituálé éneklés, dzsesszritmusok megfigyelése	
Csoportdinamika
A teammunka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásrahangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	
A továbbhaladás feltételei 9. évfolyamon.
Tudjon legalább 7-8 különböző műfajhoz tartozó magyar népdalt elénekelni 1-2 versszakkal, csoportban.
Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz legalább 2 éneket énekelni csoportban.
Ismerje a Nagyhéthez kapcsolódó legfontosabb szimbólumokat.
Ismerje a zenetörténeti korok elnevezését, egymásutánját.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon korokba sorolni gregorián, trubadúr, históriás ének, reneszánsz, barokk dallamokat, esetleg néhány jellemző stílusjegy felsorolásával.
Tudja meghatározni a kamarazene fogalmát, megnevezni leggyakoribb formáit.

10. évfolyam

Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások dalai	4	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	5	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
III. Barokk, rokokó	9	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	7	
5.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja,
Smetana: Moldva	8	
6.	Az opera műfaji összefoglalása
Erkel: Bánk bán - keresztmetszet	3	
Népszokások (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások 
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
   védőszentek, János-áldás, dikció, májusfa
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a családi népszokások tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
 magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, kibővítése (ld. 8. oszt 3-4 témakör)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigíliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Alleluja visszaadása, Mindenszentek litániája, A szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
 lutheránus, kálvinista, baptista,   
 bizánci
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiemtételek, 
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

Halál és feltámadás a képzőművészetben
Halottak napjához és Mindenszentekhez kapcsolódó szokások	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. 
III. Barokk, rokokó – 
részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Dies irae,
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílusfelismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V.M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja, Smetana: Moldva
(10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Más népek dalaiból – egyéni és csoportos éneklés
Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
Smetana: Moldva – programzene meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	

Az opera műfaji összefoglalása. Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Az opera műfajának kialakulása
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, intermezzo Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, finálé, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina, vígopera, opera buffa, opera seria, operett, musical, daljáték 
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Tanult operarészletek éneklése, ismétlése, meghallgatása
Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	

A továbbhaladás feltételei 10. évfolyamon.
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan 2-2 egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise kötelező részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.

12. évfolyam

Óraszám: 	32/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Jeles napok dalai
	5	
2.	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás
	8	
3.	Liszt Ferenc: Les Preludes
	2	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. A XX. század zenéje	7	
5.	A zene és az ember
	8	
6.	Összegzés	2	
Jeles napok dalai (12/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, 
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, szálláskeresés, rekordáció, kántálás, regölés,
 Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskóhúzás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, pünkösdölő	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink a jeles napokhoz kapcsolódóan
Egy választott jeles nap szokásainak felkutatása, dallamok gyűjtése, megjelenítése (csoportfeladat)	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viselete, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
Egyéni gyűjtés - jeles naphoz köthető esemény, dallam rendszerezés

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (12/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Egyházzene, világi zene, 
oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgo-zás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo, Magnificat
Musica sacra, Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei, Alleluja, Offertórium, litánia, vesperás, zsolozsma

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	

Liszt Ferenc: Les Preludes (12/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Liszt Ferenc: Les Preludes
A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelése és a metamorfózis megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század  zenéje (12/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Ránki Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, dzsessz minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból, dzsessz a komolyzenében
Ránki György: Pomádé király új ruhája – a népdalok feldolgozása és a zenei tréfa megfigyelése 
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

A zene és az ember (12/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére 
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
	A zene és az ember

A témakör elemei:
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	

Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	

Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
Összegzés, (12/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás

Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított  ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében. Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok,más népek dalai, kánonok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Három-három népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan három-három egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise állandó és változó részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni középkori, reneszánsz, klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. és 12. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Legyen lehetősége a tanulónak szóban, írásban, illetve otthoni házi feladat formájában is számot adni tudásáról.
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.

8.1.3.3. Ének-zene 9-10. és 12. évfolyam 
(két tanítási nyelvű gimnáziumi képzés)

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

	Az ének-zene tanításának célja, hogy a művészet személyiségformáló erejét a tanulók számára „én-közelbe” hozza. 
	Az integrált személyiség testi-lelki-szellemi fejlődésében ez az eszköz mással nem pótolható. Rövid távú cél a zene megszerettetése, a zenei kifejezőeszközök megismertetése, a befogadás, reprodukció, produkció előkészítése, amely folyamat hosszú távon az érzelmi intelligencia egészséges fejlődését eredményezi. Ezért az ismeretszerző funkciók mellett kiemelt feladat a zene örömszerző, az egész embert formáló katartikus élményt magában rejtő, preventív és szocializáló lehetőségeinek felhasználása a tanítás során. A szűkös időkeret ellenére is fontos a közösségi zenei tevékenység megszervezése, amely ráirányítja a tanulók figyelmét az egymásra figyelés, az empatikus készség fontosságára. 

	Kiemelt fejlesztési feladata a tárgynak, hogy a zenével való találkozás során elősegítse az egyén belső érzelemvilágának megértését, valamint, hogy az önkifejezés nem nyelvi jeleire is megtanítsa a diákokat. A népzenei, műzenei dalanyag módot ad a verbális kifejezési eszköztár építésére. A magyar és más nemzetek népzenéjének megismerése szervesen kapcsolódik a nép- és honismeret tematikáihoz, a magyar és más népek népművészetének, kultúrtörténeti szokásainak megismeréséhez, értékeik befogadásához. 
	A különféle korstílusokat és műfajokat felölelő zeneirodalmi remekművek hallgatása az értő befogadásra neveléssel, és a személyes érzelmi érintettség során válik a tanulók sajátjává. Mindez feltételezi az elemző képesség fejlesztését, a mögöttes tartalmak megértését, a kommunikáció fejlettségét. Az ének-zene tantárgy tanításának kiemelt célja az is, hogy lehetőséget teremtsen a társművészetekkel és a művelődéstörténet más területeivel való kapcsolatteremtésre, az összefüggésekre való rálátást elősegítve.
		Célunk, hogy az iskolánk katolikus szellemiségének megfelelően az egyházi zenét is megismerjék a tanulók.
	Fontos feladatunk, hogy az érettségizni kívánók betekintést nyerjenek a magyar népzene stílusvilágába és a zenetörténet fontos korszakaiba, úgy, mint a középkor zenéje, a reneszánsz és a barokk zene, a bécsi klasszikus mesterek művei, a romantikus zene, illetve Kodály Zoltán és Bartók Béla zeneszerzői tevékenysége.
	Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

	A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. 

Ének-zene
9. évfolyam
Óraszám: 	36/ év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A magyar népdalok stílusrétegei és
műfajai	9
	
2.	Egyházi énekek	10	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor	7	
4.	II. Reneszánsz	6	
5.	A kamarazene	4

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekdalok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
Stílusimprovizációs feladatok dallamkiegészítéssel
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése
Néprajzi tájegységek „zenei tájnyelve” egyéni vagy csoportos kutatómunka
	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncházmozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázolóművészet szimbólumai, formakincse, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban 	

Egyházi énekek (9/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek,  együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmenetei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, Kálvária, Golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/4. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása 
II. Reneszánsz
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé, consort, mise, motetta, madrigál	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend

A kamarazene (9/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszerösszeállítások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat, dzsessz, swing, ragtime, beat, blouse, bop, bebop, dixieland, spirituálé, gospel, improvizálás
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszerösszeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben
Spirituálé éneklés, dzsesszritmusok megfigyelése	
Csoportdinamika
A teammunka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásrahangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	
A továbbhaladás feltételei 9. évfolyamon.
Tudjon legalább 7-8 különböző műfajhoz tartozó magyar népdalt elénekelni 1-2 versszakkal, csoportban.
Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz legalább 2 éneket énekelni csoportban.
Ismerje a Nagyhéthez kapcsolódó legfontosabb szimbólumokat.
Ismerje a zenetörténeti korok elnevezését, egymásutánját.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon korokba sorolni gregorián, trubadúr, históriás ének, reneszánsz, barokk dallamokat, esetleg néhány jellemző stílusjegy felsorolásával.
Tudja meghatározni a kamarazene fogalmát, megnevezni leggyakoribb formáit.

10. évfolyam

Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások dalai	4	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	5	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
III. Barokk, rokokó	9	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	7	
5.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja,
Smetana: Moldva	8	
6.	Az opera műfaji összefoglalása
Erkel: Bánk bán - keresztmetszet	3	
Népszokások (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások 
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
   védőszentek, János-áldás, dikció, májusfa
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a családi népszokások tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
 magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, kibővítése (ld. 8. oszt 3-4 témakör)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigíliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Alleluja visszaadása, Mindenszentek litániája, A szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
 lutheránus, kálvinista, baptista,   
 bizánci
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiemtételek, 
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

Halál és feltámadás a képzőművészetben
Halottak napjához és Mindenszentekhez kapcsolódó szokások	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. 
III. Barokk, rokokó – 
részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Dies irae,
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílusfelismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V.M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja, Smetana: Moldva
(10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Más népek dalaiból – egyéni és csoportos éneklés
Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
Smetana: Moldva – programzene meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	

Az opera műfaji összefoglalása. Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Az opera műfajának kialakulása
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, intermezzo Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, finálé, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina, vígopera, opera buffa, opera seria, operett, musical, daljáték 
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Tanult operarészletek éneklése, ismétlése, meghallgatása
Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	

A továbbhaladás feltételei 10. évfolyamon.
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan 2-2 egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise kötelező részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.

12. évfolyam

Óraszám: 	32/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Jeles napok dalai
	5	
2.	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás
	8	
3.	Liszt Ferenc: Les Preludes
	2	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. A XX. század zenéje	7	
5.	A zene és az ember
	8	
6.	Összegzés	2	
Jeles napok dalai (12/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, 
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, szálláskeresés, rekordáció, kántálás, regölés,
 Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskóhúzás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, pünkösdölő	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink a jeles napokhoz kapcsolódóan
Egy választott jeles nap szokásainak felkutatása, dallamok gyűjtése, megjelenítése (csoportfeladat)	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viselete, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
Egyéni gyűjtés - jeles naphoz köthető esemény, dallam rendszerezés

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (12/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Egyházzene, világi zene, 
oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgo-zás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo, Magnificat
Musica sacra, Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei, Alleluja, Offertórium, litánia, vesperás, zsolozsma

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	

Liszt Ferenc: Les Preludes (12/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Liszt Ferenc: Les Preludes
A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelése és a metamorfózis megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század  zenéje (12/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Ránki Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, dzsessz minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból, dzsessz a komolyzenében
Ránki György: Pomádé király új ruhája – a népdalok feldolgozása és a zenei tréfa megfigyelése 
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

A zene és az ember (12/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére 
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
	A zene és az ember

A témakör elemei:
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	

Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	

Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
Összegzés, (12/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás

Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított  ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében. Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok,más népek dalai, kánonok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Három-három népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan három-három egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise állandó és változó részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni középkori, reneszánsz, klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. és 12. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Legyen lehetősége a tanulónak szóban, írásban, illetve otthoni házi feladat formájában is számot adni tudásáról.
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.
Minősítsük mindazt, amit a tantárgyhoz kapcsolódóan a tanulás, kompetenciafejlődés folyamatában is értéknek tekintünk. Tehát a tételes eredményeken túl a hozzáállást, az együttműködést, a kommunikáció minőségét, az egyéni előrehaladást, az órai tevékenységet, az önálló információföldolgozást, a tervezést, önértékelést, a más tantárgyi tudással való összefüggés-keresést stb. 

Összegezve: Értékelésünk is építsen a kommunikációs, empatikus befogadói és kooperatív készségekre, ne csak a zeneművészet szűk, zárt rendszerén belül mozogjon, összefüggéseket, összefoglaló elemeket, tematikus kapcsolódásokat is kérjen számon, részesítse előnyben a megszerzett ismeretek mobilizálását, alkalmazását. Így elkerülhetőbbé válik az a gyakori hiba, hogy a könnyebben mérhető eszközjellegű ismeretek (évszámok, definíciók, szerkezeti, formai jegyek fölsorolása, szolmizáció) céllá válnak.

8.1.3.3. Ének-zene 9-10. és 12. évfolyam 
(nyelvi előkészítő gimnáziumi képzés)

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

	Az ének-zene tanításának célja, hogy a művészet személyiségformáló erejét a tanulók számára „én-közelbe” hozza. 
	Az integrált személyiség testi-lelki-szellemi fejlődésében ez az eszköz mással nem pótolható. Rövid távú cél a zene megszerettetése, a zenei kifejezőeszközök megismertetése, a befogadás, reprodukció, produkció előkészítése, amely folyamat hosszú távon az érzelmi intelligencia egészséges fejlődését eredményezi. Ezért az ismeretszerző funkciók mellett kiemelt feladat a zene örömszerző, az egész embert formáló katartikus élményt magában rejtő, preventív és szocializáló lehetőségeinek felhasználása a tanítás során. A szűkös időkeret ellenére is fontos a közösségi zenei tevékenység megszervezése, amely ráirányítja a tanulók figyelmét az egymásra figyelés, az empatikus készség fontosságára. 

	Kiemelt fejlesztési feladata a tárgynak, hogy a zenével való találkozás során elősegítse az egyén belső érzelemvilágának megértését, valamint, hogy az önkifejezés nem nyelvi jeleire is megtanítsa a diákokat. A népzenei, műzenei dalanyag módot ad a verbális kifejezési eszköztár építésére. A magyar és más nemzetek népzenéjének megismerése szervesen kapcsolódik a nép- és honismeret tematikáihoz, a magyar és más népek népművészetének, kultúrtörténeti szokásainak megismeréséhez, értékeik befogadásához. 
	A különféle korstílusokat és műfajokat felölelő zeneirodalmi remekművek hallgatása az értő befogadásra neveléssel, és a személyes érzelmi érintettség során válik a tanulók sajátjává. Mindez feltételezi az elemző képesség fejlesztését, a mögöttes tartalmak megértését, a kommunikáció fejlettségét. Az ének-zene tantárgy tanításának kiemelt célja az is, hogy lehetőséget teremtsen a társművészetekkel és a művelődéstörténet más területeivel való kapcsolatteremtésre, az összefüggésekre való rálátást elősegítve.
		Célunk, hogy az iskolánk katolikus szellemiségének megfelelően az egyházi zenét is megismerjék a tanulók.
	Fontos feladatunk, hogy az érettségizni kívánók betekintést nyerjenek a magyar népzene stílusvilágába és a zenetörténet fontos korszakaiba, úgy, mint a középkor zenéje, a reneszánsz és a barokk zene, a bécsi klasszikus mesterek művei, a romantikus zene, illetve Kodály Zoltán és Bartók Béla zeneszerzői tevékenysége.
	Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

	A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. 

Ének-zene
9. évfolyam
Óraszám: 	36/ év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A magyar népdalok stílusrétegei és
műfajai	9
	
2.	Egyházi énekek	10	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor	7	
4.	II. Reneszánsz	6	
5.	A kamarazene	4

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekdalok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
Stílusimprovizációs feladatok dallamkiegészítéssel
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése
Néprajzi tájegységek „zenei tájnyelve” egyéni vagy csoportos kutatómunka
	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncházmozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázolóművészet szimbólumai, formakincse, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban 	

Egyházi énekek (9/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek,  együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmenetei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, Kálvária, Golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/4. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása 
II. Reneszánsz
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé, consort, mise, motetta, madrigál	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend

A kamarazene (9/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszerösszeállítások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat, dzsessz, swing, ragtime, beat, blouse, bop, bebop, dixieland, spirituálé, gospel, improvizálás
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszerösszeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben
Spirituálé éneklés, dzsesszritmusok megfigyelése	
Csoportdinamika
A teammunka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásrahangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	
A továbbhaladás feltételei 9. évfolyamon.
Tudjon legalább 7-8 különböző műfajhoz tartozó magyar népdalt elénekelni 1-2 versszakkal, csoportban.
Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz legalább 2 éneket énekelni csoportban.
Ismerje a Nagyhéthez kapcsolódó legfontosabb szimbólumokat.
Ismerje a zenetörténeti korok elnevezését, egymásutánját.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon korokba sorolni gregorián, trubadúr, históriás ének, reneszánsz, barokk dallamokat, esetleg néhány jellemző stílusjegy felsorolásával.
Tudja meghatározni a kamarazene fogalmát, megnevezni leggyakoribb formáit.

10. évfolyam

Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások dalai	4	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	5	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
III. Barokk, rokokó	9	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	7	
5.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja,
Smetana: Moldva	8	
6.	Az opera műfaji összefoglalása
Erkel: Bánk bán - keresztmetszet	3	
Népszokások (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások 
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
   védőszentek, János-áldás, dikció, májusfa
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a családi népszokások tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
 magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, kibővítése (ld. 8. oszt 3-4 témakör)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigíliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Alleluja visszaadása, Mindenszentek litániája, A szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
 lutheránus, kálvinista, baptista,   
 bizánci
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiemtételek, 
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

Halál és feltámadás a képzőművészetben
Halottak napjához és Mindenszentekhez kapcsolódó szokások	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. 
III. Barokk, rokokó – 
részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Dies irae,
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílusfelismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V.M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja, Smetana: Moldva
(10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Más népek dalaiból – egyéni és csoportos éneklés
Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
Smetana: Moldva – programzene meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	

Az opera műfaji összefoglalása. Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Az opera műfajának kialakulása
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, intermezzo Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, finálé, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina, vígopera, opera buffa, opera seria, operett, musical, daljáték 
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Tanult operarészletek éneklése, ismétlése, meghallgatása
Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	

A továbbhaladás feltételei 10. évfolyamon.
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan 2-2 egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise kötelező részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.

12. évfolyam

Óraszám: 	32/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Jeles napok dalai
	5	
2.	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás
	8	
3.	Liszt Ferenc: Les Preludes
	2	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. A XX. század zenéje	7	
5.	A zene és az ember
	8	
6.	Összegzés	2	
Jeles napok dalai (12/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, 
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, szálláskeresés, rekordáció, kántálás, regölés,
 Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskóhúzás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, pünkösdölő	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink a jeles napokhoz kapcsolódóan
Egy választott jeles nap szokásainak felkutatása, dallamok gyűjtése, megjelenítése (csoportfeladat)	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viselete, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
Egyéni gyűjtés - jeles naphoz köthető esemény, dallam rendszerezés

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (12/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Egyházzene, világi zene, 
oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgo-zás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo, Magnificat
Musica sacra, Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei, Alleluja, Offertórium, litánia, vesperás, zsolozsma

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	

Liszt Ferenc: Les Preludes (12/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Liszt Ferenc: Les Preludes
A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelése és a metamorfózis megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század  zenéje (12/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Ránki Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, dzsessz minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból, dzsessz a komolyzenében
Ránki György: Pomádé király új ruhája – a népdalok feldolgozása és a zenei tréfa megfigyelése 
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

A zene és az ember (12/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére 
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
	A zene és az ember

A témakör elemei:
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	

Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	

Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
Összegzés, (12/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás

Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított  ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében. Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok,más népek dalai, kánonok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Három-három népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan három-három egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise állandó és változó részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni középkori, reneszánsz, klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. és 12. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Legyen lehetősége a tanulónak szóban, írásban, illetve otthoni házi feladat formájában is számot adni tudásáról.
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.
Minősítsük mindazt, amit a tantárgyhoz kapcsolódóan a tanulás, kompetenciafejlődés folyamatában is értéknek tekintünk. Tehát a tételes eredményeken túl a hozzáállást, az együttműködést, a kommunikáció minőségét, az egyéni előrehaladást, az órai tevékenységet, az önálló információföldolgozást, a tervezést, önértékelést, a más tantárgyi tudással való összefüggés-keresést stb. 

Összegezve: Értékelésünk is építsen a kommunikációs, empatikus befogadói és kooperatív készségekre, ne csak a zeneművészet szűk, zárt rendszerén belül mozogjon, összefüggéseket, összefoglaló elemeket, tematikus kapcsolódásokat is kérjen számon, részesítse előnyben a megszerzett ismeretek mobilizálását, alkalmazását. Így elkerülhetőbbé válik az a gyakori hiba, hogy a könnyebben mérhető eszközjellegű ismeretek (évszámok, definíciók, szerkezeti, formai jegyek fölsorolása, szolmizáció) céllá válnak.

8.1.2. Ének-zene 5-10. évfolyam 
(Nyolc osztályos gimnáziumi képzés)

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

	Az ének-zene tanításának célja, hogy a művészet személyiségformáló erejét a tanulók számára „én-közelbe” hozza. 
	Az integrált személyiség testi-lelki-szellemi fejlődésében ez az eszköz mással nem pótolható. Rövid távú cél a zene megszerettetése, a zenei kifejezőeszközök megismertetése, a befogadás, reprodukció, produkció előkészítése, amely folyamat hosszú távon az érzelmi intelligencia egészséges fejlődését eredményezi. Ezért az ismeretszerző funkciók mellett kiemelt feladat a zene örömszerző, az egész embert formáló katartikus élményt magában rejtő, preventív és szocializáló lehetőségeinek felhasználása a tanítás során. A szűkös időkeret ellenére is fontos a közösségi zenei tevékenység megszervezése, amely ráirányítja a tanulók figyelmét az egymásra figyelés, az empatikus készség fontosságára. 

	Kiemelt fejlesztési feladata a tárgynak, hogy a zenével való találkozás során elősegítse az egyén belső érzelemvilágának megértését, valamint, hogy az önkifejezés nem nyelvi jeleire is megtanítsa a diákokat. A népzenei, műzenei dalanyag módot ad a verbális kifejezési eszköztár építésére. A magyar és más nemzetek népzenéjének megismerése szervesen kapcsolódik a nép- és honismeret tematikáihoz, a magyar és más népek népművészetének, kultúrtörténeti szokásainak megismeréséhez, értékeik befogadásához. 
	A különféle korstílusokat és műfajokat felölelő zeneirodalmi remekművek hallgatása az értő befogadásra neveléssel, és a személyes érzelmi érintettség során válik a tanulók sajátjává. Mindez feltételezi az elemző képesség fejlesztését, a mögöttes tartalmak megértését, a kommunikáció fejlettségét. Az ének-zene tantárgy tanításának kiemelt célja az is, hogy lehetőséget teremtsen a társművészetekkel és a művelődéstörténet más területeivel való kapcsolatteremtésre, az összefüggésekre való rálátást elősegítve.
	Célunk továbbá, hogy az iskolánk katolikus szellemiségének megfelelően az egyházi zenét is megismerjék a tanulók.

	Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

	A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. 

5. évfolyam

Óraszám: 36/év
                 1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör
sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás	2 óra	
2.	Magyar népdalok stílusrétegei
és műfajai	11 óra	
3.	Zsoltározás, gregorián, pszalmodizáló népdalok	3 óra	
4.	Egyházi énekek, egyházi ünnepek	5 óra	
5.	Egyszerű többszólamú énekek
Más népek dalai	3 óra	
6.	Hangszerek, hangszercsoportok	7 óra	
7.	Táncok a zenében	5 óra	

Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás (5/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek
	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények és érzések kreatív kifejezése, művészi önkifejezés, saját nézőpont összevetése másokéval, mindennapi esztétikum szerepe
Tanulás tanítása
Testi és lelki egészség
Anyanyelvi kommunikáció 
A szóbeli kapcsolattartás főbb típusainak használata, kulturált és kifejező nyelvhasználat a mindennapi kommunikációban, mások megismerésének igénye

Szociális és állampolgári kompetencia 
Beilleszkedés, énközlés, identitás, énkép, önismeret, viselkedési és magatartási szabályok, mások nézőpontjainak figyelembe vétele, bizalom építése, empátia együttműködés, magabiztosság, integritás, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés, közösségi együvétartozás kifejezése, kötődés

Énkép, önismeret
Hon- és népismeret
Én – azonosságtudat
Felkészülés a felnőttlét szerepeire	Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás 
A témakör elemei:
Alsó tagozaton tanult dalok, zeneelméleti ismeretek, egyházi énekek
Köszöntő ének ismétlése, új énekes köszöntő 	Az alsó tagozaton tanult dalok, egyházi énekek, zenei fogalmak ismétlése
Dalcsokor összeállítása 
Játékos felismerő gyakorlatok 
Játékos ismerkedési feladatok
Személyes, kedvelt dal eléneklése
Zenei névjegykártya
Zenehallgatási szokásokról
Ritmusjáték az ismert dalok ritmusfordulataiból 
Jellegzetes ritmusképletek a tanult dalokból (éles, nyújtott, táncritmusok) 	Népi játékok
Szokások 
Családi ünnepek népszokásai 
Hittan
Kommunikáció
A bemutatkozás illemszabályai 	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (5/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kreatív kifejezése, különböző művészeti kifejezőeszközök, művészi önkifejezés, 
A mindennapi esztétikum szerepe, népművészeti alkotások értő és beleérző ismerete, műalkotások és előadások elemzése, kulturális örökség tudatosítása
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság. A művészi önkifejezés révén formálódó emberi viszonyok
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt lét szerepeire
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban), helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata, a nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, egyén/csoport, nemek, előítélet a humor eszközeivel. A humor szerepének fölismerése a mentális egészségben. 
A beszéd kontextusának érzékelése.
Énkép, önismeret
Hon- és népismeret
Én – azonosságtudat
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás 
Vázlatkészítés, anyaggyűjtés, rendszerezés
Tanulás tanítása	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei: 
Dudanóták, táncnóták, új stílusú és régi stílusú népdalok, köszöntők,
jellegzetes népi hangszerek (vonósok, klarinét, tárogató, furulyák, duda, citera, tekerő, ütőgardon, cimbalom)
Tiszta hangközök
Elsajátítandó ismeretek:
A magyar népdalok rendszerezése műfajok és stílusok szerint, régi stílus, új stílus, 
A magyar néptánc és tánczene legfőbb vonásai, 
Duda a középkori tánczenében
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kupolás szerkezet, visszatérő szerkezet, ereszkedő dallamvonal, szótagszám, kvintváltás, táncszók, dudabasszus, dudaritmus, osztinátó, tempo giusto, rubato, parlandó	
A magyar népdalok csoportosítása műfaj és stílus szerint
Dalcsokor összeállítása a megismert szempontok alapján 
Dudanóták és táncnóták csoportos és egyéni éneklése
Táncnóták karakteres tempo giusto éneklése
Élő néptánc, népi tánczene, táncház szervezése, esetleg képanyag megtekintése
Beszélgetés a magyar néptánc karakteri jellemzőiről az élmények alapján
Tréfás táncszók improvizálása
Tréfás köszöntőszövegek improvizálása 
Új stílusú népdalfordulatok improvizálása
Gyermekversek ritmizálása
Dudabasszus hangoztatásával kísért többszólamú éneklés több csoportban
Kánonban is énekelhető táncnóták éneklése csoportokban	
Néptánc, néprajz 
hon- és népismeret,
történelem
irodalom,
képzőművészet
Arany János népdalgyűjtései 
Petőfi Sándor népdalszerű versei (Sorszerkezet, téma, szótagszám, ritmika)	

Gregorián ének (zsoltározás), pszalmodizáló népdalok (5/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak 	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai – művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kreatív kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén 
Az érzések kifejezésének fontossága
Kulturális örökségünk
Művészi alkotások értő és beleérző ismerete
A mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés
Műalkotások és előadások elemzése 
Saját nézőpont összevetése másokéval 
Esztétikai érzék, nyitottság a kifejezés sokfélesége iránt
Önismeret, énkép, lelki egészség felkészülés a felnőtt lét szerepeire
Hon- és népismeret 
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Igényes nyelvhasználat, jelek, jelképek a kapcsolattartásban, költői kifejezések, képszerű nyelvhasználat az érzelmek megfogalmazásában
Köznapi nyelv és művészi nyelvezet összehasonlítása
Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes és interperszonális képességek
Krízishelyzet feloldása, stressz és frusztráció kezelése, empátia
Problémaérzékenység, közösségben való részvétel, közösségi tevékenységek és döntések elemzése
Mások értékeinek, magánéletének támogatása, együttműködés
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Én – azonosságtudat
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Segédeszközök használata, anyaggyűjtés, tanulás megszervezése egyénileg és csoportban, idővel, információval való hatékony gazdálkodás
Motiváció és magabiztosság
Közös munkára való képesség, tanácskérés, korábbi élettapasztalatok felhasználása
Tanulás tanítása	Gregorián ének (zsoltározás), pszalmodizáló népdalok
A témakör elemei:
A gregorián mint a középkori zene egyik területe
Egyszerű gregorián dallamok latinul és magyarul
A zsoltározás, kétféle zsoltártónus
Pszalmodizáló népdalok

Elsajátítandó ismeretek: 
A gregorián zene legfőbb jellemzői
A zsoltáréneklés jellemzői
A magyar népzene és a gregorián kapcsolata 
A zene szerepe a középkori iskoláztatásban
Fogalmak:
Recitálás, antifonális éneklés, responzórium, pszalmodizálás, alleluja, válaszos ének, szillabikus, melizmatikus éneklés, előénekes, schola, liturgia, litánia, pentatónia, zsoltárfeldolgozás	Pszalmodizáló népdalok jellegzetességeinek összehasonlítása a zsoltártónusokkal 
Ünnepekhez kapcsolódó zsoltárok éneklése két zsoltártónussal váltakozva
Egyszerű szöveg recitáló felolvasása zsoltározó lezárásokkal
Zenehallgatás kottakövetéssel
Siratóének autentikus fölvételének meghallgatása – beszélgetés a siratók funkciójáról
Látogatás román vagy gót stílusú templomba, az akusztika kipróbálása a tanult gregorián dallammal, esetleg szerzetes meghívása
Önálló vagy csoportmunka keretében: Szalkai L. középkori diák jegyzete (a zene szerepéről) 
Válaszos ének gyakorlata a liturgiában
Keresztútjárás – imádságok, énekek, könyörgések, válaszok összeállítása csoportmunkával	Történelem 
Hittan, középkori szerze- tesek, életmódjuk
Irodalom, zsoltárköltészet,
   himnuszok
Művészettörténet, román és gótikus templomok, kolostorok, freskófestészet, üvegablakok
Életmód a középkorban
Középkori iskolák
Kódexírás, táblafestészet
A neumaírás funkciója; a kottaírás kialakulása

Egyházi énekek, egyházi ünnepek (5/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén irodalom, zene, dráma, báb, vizuális művészetek, tárgyak kultúrája, fotóművészeti alkotások értő és beleérző ismerete, közízlés fejlesztése, a hit művészi önkifejezése
Kulturális és egyházi életben való részvétel, az ünnepek tartalmának érzelmi befogadása
Én-azonosságtudat, egyetemes kultúra
Testi és lelki egészség
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, tények, érzések kifejezése, értelmezése szóban és írásban, 
helyes és kreatív nyelvhasználat a társadalmi és kulturális tevékenységek során
Megfelelő szókincs használata
Esztétikai minőség tisztelete
Megtalálni és felhasználni, megkülönböztetni különböző szövegeket, információt gyűjteni és felhasználni
Segédeszközök használata

Idegen nyelvi kommunikáció
Az egyházi latin nyelv szellemi közösségteremtő funkciója
Más kultúrák megértésének képessége
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes értékorientáció, közjó szolgálata
Európai identitás, együttműködés, alkotó önérvényesítés, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Empátia, közösségi tevékenységek és döntések kritikus elemzése, döntéshozatalban való részvétel
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása, közös értékek
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Én – azonosságtudat
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Tanulás tanítása	Egyházi énekek, egyházi ünnepek
A témakör elemei:
Az aktuális ünnepkörökhöz kapcsolódó egyházi énekek
Advent – Karácsony – Nagyböjt – Húsvét – Pünkösd
A Himnusz  mint a nemzet imádsága, Szózat
Elsajátítandó ismeretek:
Ünnepkörök tartalmát hordozó énekek, jelképek
A mise állandó részei
Az ünnepkörök liturgiai sajátosságai 
Fogalmak:
Liturgia – paraliturgia, himnusz, meditáció, Taizé, jeles napok
A mise állandó tételei: Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei	Az egyházi ünnepkörökhöz kapcsolódó ismert egyházi énekek ismétlése
Új egyházi énekek tanulása hallás után
Zsoltározás
Liturgia zenei részeinek összeállítása csoportmunkával, tanári irányítással
Paraliturgikus és jeles napokhoz kapcsolódó szokások felelevenítése (szállás-keresés, betlehemezés, Gergely-járás, újévköszöntő, keresztút, esetleg zenés áhítat, litánia, nagyheti szertartások stb.) 
Taizé-i énekek többszólamú éneklése csoportban, alkalmi hangszeres közreműködésével, esetleg több nyelven
Az ünnepekhez kapcsolódó jellegzetes egyházzenei műzenei szemelvények meghallgatása – a tartalmak képi megfogalmazása; rajz, festmény, grafika, fotó
Néhány rövid latin nyelvű dallam (gregorián, taizé-i)
Zenehallgatás. A mise kötelező tételeiből rövid, követhető részletek – latin szöveg követése 
Irodalmi, zenei osztálykarácsony közös előkészítése
Adventi gyertyagyújtás énekes  imádságainak közös előkészítése
Mária-siralom, mint az egyházi népének egyedülálló magyar műfaja (Volly István gyűjtéséből, vagy meghívott előadóval, esetleg CD-felvételről válogatva)
	Hittan, élő liturgia
Hon- és népismeret, néprajz
Képzőművészet, egyházi ünnepek a képzőművészetben
Irodalom – az ünnepekhez kapcsolódó versek, novellák, idézetek
Gyász, gyászolási szokások, a gyász a népviseletben
Halottak napja, Mindenszentek, Keresztút	
Egyszerű többszólamú énekek, más népek dalai (5/5. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Kulturális többféleség megőrzése, más kultúrák befogadása
Műalkotások és előadások elemzése, saját nézőpont összevetése másokéval
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság 
Érdeklődés, fogékonyság a művészi önkifejezés lehetőségei iránt
A zene közösségteremtő erejének felfedezése 
Énkép, önismeret, emberismeret, hazaszeretet, hon- és népismeret
Az együttműködés zenei önkifejezésének élménye, világszemlélet gazdagítása 
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Igényes nyelvhasználat szóban és írásban 
Érvek és ellenérvek ütköztetése kultúrált formában, nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Idegen nyelvi kommunikáció
Más nyelven kifejezett közös tartalmak (nemzetiség, ökumené)
Mások megismerésének igénye, más kultúrák megértésének képessége
Tanulás tanítása

Szociális és állampolgári kompetenciák
Személyes, értékorientációs interperszonális viszonyulások, beilleszkedés, közjó szolgálata
Konfliktusmegoldás; mások nézőpontjának figyelembevétele, empátia, bizalom
Multikulturális szabályok, európai identitás, integritás, szolidaritás 
Sokféleség elismerése, bizalom építése
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat. Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása. Mások értékeinek támogatása 
Demokrácia, állampolgári jogok és érvényesülésük
A helyi történelem fő eseményei
Aktív részvétel a közügyekben
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Én – azonosságtudat
	
Többszólamú énekek, más népek dalai
Témakör elemei:
Kánonok, egyszerű többszólamúság más népek dalaiban, kánonokban is énekelhető magyar népdalok
Kánonimitáció (fúga) a műzenében
Taizé-i énekek
Reneszánsz egyszólamú, többszólamú zsoltározás
Elsajátítandó ismeretek:
Együttműködés többszólamú zenélésben
Kánonszerkesztés, imitációs szerkesztés
A többszólamúság kezdetei a középkorban
Fogalmak:
Kánon, fúga, imitáció, polifon, homofon
Ökumené, harmónia, diszharmónia 	
Kánonéneklés csoportban
Zenehallgatás – kánon, fúga, polifon, homofon többszólamúság jellegzetes példái.
Más népek zenéje
Zenehallgatás (hangszerek, karakter) 
Daltanulás – más népek dalaiból
Ritmusjátékok
Más népek táncainak jellegzetes ritmusai (mazurka, polonéz, keringő)
Énekelhető műzenei szemelvények a többször meghallgatott zeneművekből
Családban élő nemzetiségek története – egyéni/csoportos kutatómunka
Polifon és homofon szerkesztés a reneszánsz többszólamúságban
Taizé-i imádság szervezése osztályszinten (szülőkkel), évfolyamszinten/iskolai közös imádság alkalmával	
Velünk élő nemzetiségek kultúrája, szokásai, táncaik, viselete
Történelem
Nemzetiségeink útja
Képzőművészet – imitáció, kánon a képzőművészetben
Földrajz
Hittan 
Taizé, ökumenizmus, Roger Schütz	

Hangszerek, hangszercsoportok (5/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Esztétikai megismerés, élmények, érzések kreatív kifejezése
Főbb művek, alkotások értő és beleérző ismerete
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Hangszínhallás fejlesztése
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, esztétikai érzékelés fejlesztése
Esztétikai befogadás kulcsélményei 
Zeneművek befogadásához szükséges kódok elsajátítása
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, érzések helyes és kreatív kifejezése
Igényes nyelvhasználat, megfelelő szókincs használata

Természettudományos kompetencia
Műszaki ismeretek és törvényszerűségek felhasználása a vágyak és igények kielégítésére. Fenntartható fejlődésért viselt közösségi felelősség (zajártalom) Technológia fejlődés hatása a zenélő közösségre
Testi és lelki egészség megőrzése
Környezettudatosság

Szociális és állampolgári kompetencia
Interperszonális kapcsolatkezelés, kötődés, csoportkezelés, együttműködés, hangszín, hangsúly érzékelése a kommunikáció során
Önérvényesítés és mások érvényesülésének összhangja 
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Testi és lelki egészség
Környezettudatosságra nevelés
Én – azonosságtudat

Hatékony, önálló tanulás
Egyéni és csoportmunka során az információval való hatékony gazdálkodás, közös munka, saját munka értéke – kísérletezés, alkotás, megoldási késztetés
Figyelemösszpontosítás
Információkeresés, tanácskérés
Konvertálás, rendszerezés, kombinációs készség	
Hangszerek, hangszercsoportok
Témakör elemei:
A reneszánsz hangszeregyüttesek jellegzetes hangzása
Reneszánsz tánctételek
Vonós hangszerek: hegedű, brácsa, gordonka, bőgő
Fúvós hangszerek: furulya, fuvola, oboa, klarinét, fagott, trombita, kürt, harsona, tuba
Ütőhangszerek: üstdob, cintányér, triangulum 
A vonós-, a fúvós-, a szimfonikus zenekar hangzása, hangszerei 
Versenyművek, concertók
Elsajátítandó ismeretek
Hangszeres muzsika szerepe a reneszánszban
A zenekar kialakulása, története
Vonós hangszerek felismerése, hangzás után csoportosítása, 
Fúvós hangszerek felismerése hangzás után, csoportosítása (fa, réz)
Ütős hangszerek hangzás utáni felismerése
Vonószenekar, fúvószenekar, szimfonikus zenekar összeállítása, hangzása, felismerése 
A barokk zenekar összeállítása
A versenymű, concerto grosso
Concerto jellegzetessége
Fogalmak:
Nazális, continuo, első hegedűs, koncertmester, fafúvós, rézfúvós, 
szoprán, alt, tenor basszus, 
gyermekkar, egynemű kar, vegyes kar,
karnagy, karmester, szóló, tutti, concerto grosso, concerto, kadencia, virtuóz, tempó, dinamika, hangerő, hangszín, hangszerelés, piano forte, crescendo, decrescendo, pizzicato	
Az alsó tagozaton megismert hangszerek csoportosítása
Élő hangszerbemutató lehetőség szerint 
Egyes hangszerek, hangszercsoportok felismerése önálló hangzásból és zenekarban
Versenyműrészletek a megismert hangszerek közreműködésével (zenehallgatás) 
Énekelhető témák többször meghallgatott művekből (kottakövetéssel és hallás után) 
ABC-s hangok elhelyezkedése
Ismert szinten a módosítójelek elméleti szerepe
Személyes ismerkedés zenész pályán dolgozó emberek mindennapjaival (zenetanár, zenekari művész, zeneszerző, szólista)
Anyaggyűjtés csoportban vagy esetleg interjúkészítés meghívott vendéggel
Virtuózok, sztárok a zenetörténetben
Egyszerű „hangszer” készítésén a hang keletkezésének és a hangmagasság befolyásolásának elve – megfigyeléssel, kísérlettel
Együttmuzsikálás többféle formában.
Többféle ritmusgyakorlat, együtthangzás, improvizáció ritmushangszerekkel, egyszerű többszólamú dallamok, kórusrészletek megszólaltatása csoportban
Osztályéneklési verseny szervezése 
   az igényes együttműködés 
   értékelésével, technikailag
   egyszerűen megoldható zenei  
   anyaggal
Hangszínek, hangzásbeli karakterek képi ábrázolása
2/4, ¾, 4/4 ütemezés — kis csoport daléneklésének irányítása „vezényléssel”
Élőzenei zenekari élmény megszervezése 	Technika 
Hang keletkezése, fizikai tulajdonságai
Hangrögzítés
Hangerő, hangmagasság élettani hatásai, zajártalom
Hangszerek ismertsége, a kereskedelem szerepe
Technikai megoldások a hangszerkészítésben
Erősítés, akusztika szerepe
Hangszeren játszó tudósok, felfedezők, írók, költők
A hangszín szerepe a kommunikációban
Állatok jellegzetes hangadása
Kontrasztos dinamika a képzőművészetben	
Táncok a zenében (5/7. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, 
ejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kifejezése mozgással, a mozgás esztétikuma
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés különböző eszközei 
Művészeti befogadás kulcsélményei, a művészi alkotások dekódolása 
Önismeret, emberi viszonyulások 
Kulturális életben való részvétel 
Hon- és népismeret,
Én - azonosság tudat, 
Egyetemes kultúra 
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, érzések kifejezése, értelmezése, helyes és kreatív nyelvhasználat
Megfelelő szókincs használata 

Szociális és állampolgári kompetencia
Kapcsolatépítéshez szükséges viselkedési és magatartásszabályok 
Nemek közti párbeszéd eszközei
Kulturális sokféleség iránti nyitottság, európai identitás, kommunikáció, mások jelzéseinek figyelembevétele, bizalom építése, empátia, stresszkezelés, kompromisszumra való törekvés
Közösségi tevékenységek és döntésekben való részvétel
Közös értékek tisztelete
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Tanulás megszervezése, szándék és cél mérlegelése
Információkeresés, rendezés egyénileg és csoportban
Tapasztalati, saját élményű tanulás
Képességek használata különböző élethelyzetben 	Táncok a zenében
A témakör elemei: 
Kultikus, rituális táncok
Nemzeti táncok (magyar, cseh, lengyel, osztrák)
Történelmi táncok (menüett, keringő, gavotte, hajdútánc, palotás)
Színpadi tánc – balett
A szvit
A tánczene hangszerei (magyar hangszeres népzene, más népek hangszeres népzenéje, társastáncok hangszeres előadói, színpadi táncok zenéje) 
Nemzeti táncok a műzenében
Elsajátítandó ismeretek:
A tánc, mint kommunikációs forma
Kultikus tánc, lánctánc, körtánc, páros tánc
Színpadi tánc funkciói
A koreográfia szerepe
Kis és nagy nyújtott és éles ritmus megkülönböztetése 
Tizenhatod és szünetjele
Legfontosabb táncritmusok (a meghallgatott zenei szemelvények nyomán)
Az egyes tánctípusok különböző megjelenése
Fogalmak:
Ungaresca, hajdútánc, szvit (kötelező tételei), menüett
Jazz alapú táncok (cake-walk, boogie-woogie, foxtrott, charleston)
Balettzene, klasszikus balett, táncírás (Laban-notáció), koreográfia, szüzsé, pantomim, mimika, karaktertánc	Tanult táncnóták karakteres tempo giusto éneklése 
Néhány magyar néptánc alaplépés megismerése
Legalább egy társastánc alaplépéseinek megismerése
Történelmi táncok ruhaviseletének, helyszíneinek megismerése 
Kutatómunka; ábrázolás-tervezés
A tánc alkalmául szolgáló élethelyzetek megismerése
Szituációs játékok
A társas viselkedés szabályai 
Műzenei szemelvények jellegzetes táncdallamai – hallás utáni tanulás, kottakövetés 
Jellegzetes táncritmusok, ritmusjátékok felismerése
Ritmusjáték páros, páratlan lüktetés érzékelésére, felismerésére
A zene kifejezése mozgással, kreatív gyakorlatok
Egy koreografált néptánc, egy színpadi tánc részletének megtekintése 
DVD-n, vagy videón
Történelmi, vagy népi táncház szervezése a lehetőségek szerint	Történelem
Reneszánsz és barokk udvarok élete
A táncmester szerepe
Nemzeti táncok és identitás a forradalmak idején
Képzőművészet
A tánc a képzőművészetben
A tánc helyszínéül szolgáló terek kultúrája az egyes korszakokban	

A továbbhaladás feltételei
Tudjon csoportban kotta nélkül elénekelni egy-egy köszöntőt, dudanótát, táncnótát, ünnephez kapcsolódó egyházi éneket, egy kánont, egy taizéi dallamot, egy egyszerű gregoriánt. Tudjon aktívan bekapcsolódni egyszerű zsoltározásba.
Tudja csoportosítani a megismert hangszereket (fúvós, vonós, ütős), illetve ismerje föl a többször hallott hangszereket hallás után.
Tudja csoportosítani a zenekarokat és a hangfajokat.
Ismerje föl a gregorián éneket jellegzetes stílusjegyei alapján.
Tudja felsorolni az új és a régi stílusú magyar népdal néhány jellegzetességét.

6. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Ismétlés, ráhangolódás	1
	
2.	Magyar népdalok
Ránki Dezső: Pomádé király új ruhája	10
2	
3.	Magyar zenetörténeti dallamok	2	
4.	Egyházi énekek, szakrális népdalok	6	
5.	Egyszerű zenei formák	7	
6.	Klasszikus műdalok,
Egyszerű kórusművek, kánonok	8	

Ismétlés, ráhangolódás (6/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények és érzések kreatív kifejezése, művészi önkifejezés, saját nézőpont összevetése másokéval, mindennapi esztétikum szerepe
Énkép, önismeret
Hon- és népismeret
Én – azonosságtudat

Anyanyelvi kommunikáció 
A szóbeli kapcsolattartás főbb típusainak használata, kulturált és kifejező nyelvhasználat a mindennapi kommunikációban
Mások megismerésének igénye

Szociális és állampolgári kompetencia 
Beilleszkedés, énközlés, identitás, énkép, önismeret, viselkedési és magatartási szabályok, mások nézőpontjainak figyelembe vétele, bizalom építése, empátia együttműködés, magabiztosság, integritás, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés, közösségi együvé tartozás kifejezése, kötődés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire	Ismétlés, ráhangolódás
A témakör elemei: 
Az 5. osztályban tanult dalok
Zenetörténeti, zeneelméleti ismeretek
Egyházi énekek	Közös dalkincs felelevenítése, dalcsokor összeállítása különböző szempontok szerint, zenei élmények fölidézése
Műfajok és stílusrétegek
A nyári élmények kapcsolódása az 5. osztály tartalmaihoz (utazás, műemlékek, tábortűz, hangverseny, családi ünnepek, más népek kultúrája, egyházi liturgikus események stb.) 
Kifejező, stílusos éneklés egyénileg és csoportban
Többszólamú éneklés csoportban	Irodalom:
Olvasmányélmények
Történelem,
Képzőművészet, földrajz az utazási élményekhez kapcsolódóan	
A magyar népdalok műfajai (6/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, 
Felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képiessége,  érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Én – azonosságtudat

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése 
Tanulás tanítása
	
A magyar népdalok műfajai
A témakör elemei:
Tréfás dalok
Pásztor-, betyár-, rabénekek
Balladák
A népdalgyűjtés
Elsajátítandó ismeretek:
A magyar népdalok rendszerezése műfajok és stílusok szerint
Rubato éneklés, egyszerű díszítések éneklése
Szövegvariánsok, dallamvariánsok
A ballada jellemzői
A pásztor-, betyár-, rabénekek történelmi háttere
Humor, gúny, irónia szövegben és zenében
Aszimmetrikus ritmus 
Fogalmak:
Rubato, parlando, visszatérő szerkezet	
Magyar népdalok csoportosítása műfaj és stílus szerint
Dalcsokrok összeállítása
Katonaélet, betyárélet, pásztorvilág, balladai élethelyzetek ábrázolása a képzőművészetben, az irodalomban
Népdal élményének képi ábrázolása
Tréfás szövegek alkotása a tréfás dalok dallamára
Irónia, a gúny eszközei a zenében és a társművészetekben – csoportmunka, esetleg szituációs játékokkal, dramatizálással
Tempo giusto és parlandó előadás közösségben	
Néprajz
Hon- és népismeret
Magyar tájegységek
Tréfás mesék
Karikatúra, 
Pamflet,
Szatíra, 
Vicc, anekdota,
Balladaköltészet	

Magyar zenetörténeti dallamok (6/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Én – azonosságtudat
	Magyar zenetörténeti dallamok
A témakör elemei:
Históriás énekek, virágénekek
Ungareszka
Tinódi Lantos Sebestyén
Bakfark Bálint
Melodárium
Kuruckor zenéje
Ballada feldolgozása,
Virágénekek feldolgozása
Elsajátítandó ismeretek:
Kájoni kódex, Vietorisz-kódex
A históriás ének jellemzői
A virágének jellemzői
Bakfark Bálint, a lantvirtuóz
A lant
	
Virágénekek éneklése egyénileg, csoportban
Virágénekek szimbólumai –- csoportfeladat
Históriás énekek stílushű, elbeszélő éneklése és zenehallgatás kottakövetéssel
A históriás ének történeti funkciója
Bakfark Bálint, Tinódi Lantos Sebestyén életútja –- könyvtár, internet
Szituációs játék 
„A mai énekmondó krónikája”	
Iskoladráma
Török kor Magyarországon
Reformáció – ellenreformáció
Kuruc költészet
Szenci Molnár Albert
Rokokó költészet	

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Információgyűjtés, lényegkiemelés
Összefüggések felkutatása, alkotóképesség, tudás mozgósítása 
Tanulás tanítása
	
A kuruc motívumok
A népies műdal
A 6/8-os ütem, 3/8-os ütem, 3/4-es ütem 
Fogalmak:
Feldolgozás, népdal, műdal, népies dal; fantázia, históriás ének (műfaj)
XVI. sz.-i hangszeres műzene
Pengetős hangszerek			
Egyházi énekek, szakrális népdalok (6/4. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Egyetemes kultúra
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képiessége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Én – azonosságtudat

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	
Egyházi énekek, szakrális népdalok
A témakör elemei:
Az aktuális ünnepkörökhöz kapcsolódó egyházi énekek
Advent – Karácsony – Nagyböjt – Húsvét – Pünkösd
Pápai himnusz, Boldogasszony anyánk
Szentségi énekek
Szakrális népdalok
Elsajátítandó ismeretek:
Ünnepkörök jelképei
Felajánlási ének, áldozási ének – mise változó részei
A Szentségimádás
Ortodox egyházi zene sajátosságai
A református egyházi zene sajátosságai 
Fogalmak: 
Felajánlás, offertorium, communio, áldozás, szakrális ortodox, református keresztény/keresztyén, ikon, madonna, a capella	Az egyházi ünnepkörökhöz kapcsolódó ismert egyházi énekek ismétlése
Ismert Mária-énekek leidézése 
Egyéb ismert miseénekek ismétlése
Új egyházi énekek tanulása hallás után (felajánlási ének, áldozási ének, Pápai himnusz, Boldogasszony anyánk – a magyarság ősi himnusza)
Paraliturgikus és jeles napokhoz kapcsolódó szokások felelevenítése (adventi gyertyagyújtás, szálláskeresés, betlehemezés, Gergely-járás, Balázsolás, újévköszöntő, keresztút, zenés áhítat, litánia, szentségimádás)
Zsoltározás ismétlése
Liturgia zenei részeinek összeállítása csoportmunkával, tanári irányítással
Ortodox többszólamú éneklés (pl. Boldogságok)
Taizé-i énekek többszólamú éneklése csoportban, alkalmi hangszeres közreműködéssel, esetleg szólóval
Jellegzetes egyházzenei műzenei szemelvények meghallgatása
Az ünnepi egyházi műzenében a tanult hangszerek, hangszeregyüttesek megfigyelése (pl. a rézfúvósok szerepe a barokk ünnepi egyházzenében)
Zenehallgatás:
Szakrális népdalok autentikus előadásban
Ortodox egyházzene jellegzetes tételei
Református zsoltárfeldolgozás (Goudimel)
A tanult egyházi énekek kórusfeldolgozásaiból	Az Oltáriszentség
Az ortodox művészet
Az egyházszakadás, keresztény egyházak, felekezetek
Szakrális népművészet
Szűz Mária ábrázolása a képzőművészetben
Magyarország felajánlása Máriának (történelem – képzőművészet) 
Zsoltárfordítások
Szentírás-fordítás	

Más népek dalai, klasszikus műdalok, többszólamúság (6/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Kulturális többféleség megőrzése, más kultúrák befogadása
Műalkotások és előadások elemzése saját nézőpont összevetése másokéval
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság 
Érdeklődés, fogékonyság a művészi önkifejezés lehetőségei iránt
A zene közösségteremtő erejének felfedezése 
Énkép, önismeret, emberismeret, hazaszeretet, hon- és népismeret
Az együttműködés zenei önkifejezésének élménye, világszemlélet gazdagítása 

Anyanyelvi kommunikáció
Igényes nyelvhasználat szóban és írásban 
Érvek és ellenérvek ütköztetése kultúrált formában, nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Én – azonosságtudat

Idegen nyelvi kommunikáció
Más nyelven kifejezett közös tartalmak (nemzetiség, ökumené)
Mások megismerésének igénye, más kultúrák megértésének képessége
Egyetemes kultúra
Környezettudatosság

Szociális és állampolgári kompetenciák
Személyes, értékorientációs interperszonális viszonyulások, beilleszkedés, közjó szolgálata
Konfliktusmegoldás; mások nézőpontjának figyelembevétele, empátia, bizalom
Multikulturális szabályok, európai identitás, integritás, szolidaritás
Sokféleség elismerése, bizalom építése Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása. Mások értékeinek támogatása Demokrácia, állampolgári jogok és érvényesülésük
A helyi történelem fő eseményei
Aktív részvétel a közügyekben
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása	
Más népek dalai, klasszikus műdalok, többszólamúság
A témakör elemei:
Más népek dalai, klasszikus műdalok, kánonok, egyszerű kórusművek
Elsajátítandó ismeretek:
Hármas lüktetés, a felütés szerepe; tempó, lüktetés, ritmus megkülönböztetése
A dúr és a moll hangsorok/dallamok hangzás utáni megkülönböztetése
Fogalmak:
Felütés, csonka ütem, dúr/moll, hétfokú hangsor, műdal, bicínium	
Többszólamú éneklés, csoportban
Kánonéneklés csoportban
5. osztályban tanult többszólamú énekek ismétlése 
Műdalok éneklése kísérettel, esetleg eredeti nyelven is
Népdalok éneklése kísérettel (népdalfeldolgozás, Nótafa CD, citerakíséret, doromb, furulya) lehetőség szerint
Zenehallgatás – ha lehetséges a tanult dallamok nyomán 
Zenehallgatás – klasszikus műdalok, tipikus dúr és moll dallamok tipikus példák a felütésre, klasszikus kánonok 	
Más népek kultúrája
Lüktetés és ritmus más művészeti ágakban, valamint mindennapjaink különböző területein	
Egyszerű zenei formák (6/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Esztétikai kompetencia kulcsismeretei – az esztétikai befogadás előkészítése
A forma mint a művészi kifejezés eszköze
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság 
Esztétikai formaérzék fejlesztése 
Egyetemes kultúra
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Igényes nyelvhasználat, megfelelő (szak)szókincs használata 
Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Én – azonosságtudat

Szociális  és állampolgári kompetencia
A forma és a tartalom harmóniája a kapcsolatokban 
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése

Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	Egyszerű zenei formák 
A témakör elemei
Egyszerű zenei formák és formaalkotó szerkezetek 
Elsajátítandó ismeretek
Periódus, téma, variációs forma, egytagúság, többtagúság, visszatéréses formák, triós forma, szonátaforma, vonósnégyes, fúga, rondóforma
Fogalmak
Periódus, téma, tétel, variáció, trió, szonáta, vonósnégyes, fúga, rondó	Periodikus népdalok, dallamok, témák éneklése – a periódus zenei természetének több példán történő megfigyelése
Periódus alkotása kezdő dallamra
Népdal-variációk, szövegvariánsok felidézése 
Variációs formájú műzenei szemelvények meghallgatása, az alaptéma kottakövetéses éneklése 
Kánonéneklés
Zenehallgatás – a tanult formákat  modellértékűen hordozó zeneművek  többszöri meghallgatása – a forma  vázlatszerű ábrázolása jellegzetes  témák éneklése	Szimmetrikus és aszimmetrikus formák a képzőművészetben
Variációk a képzőművészetben és az irodalomban
Tartalom és forma viszonya a verbális és nonverbális kommunikációban	

A továbbhaladás feltételei
Tudjon énekelni csoportban kotta nélkül a népdalok műfajaiból egy-egy példát.
Ismerje föl a lant hangját, a históriás ének műfaját.
Tanári segédlettel ismerje föl a páros és páratlan ütemeket.
Tudja a Pápai himnuszt egy versszakkal, a Boldogasszony anyánk népéneket két versszakkal közösségben, vezetéssel elénekelni.
Tudjon különbséget tenni rubato és tempo giusto előadás között. 
Ismerje mit jelent a periódus, a variáció, a rondó, a trió, a tétel és a téma fogalma a zenében.

Értékelési szempontok, 5 – 6. oktatási szakasz
A képességfejlesztés alapfeltétele a rendszeres, folyamatos értékelés. Ez különösen fontos az alapozó oktatási szakaszban. Valamennyi tanórán a részfeladatok megoldásához is társuljon folyamatos szóbeli értékelés, s a tanóra végén összegző, a csoport –  és ezzel kapcsolatban – az egyén tevékenységére is kiterjedő minősítés. 
A rögtönzés az alkotó tevékenység a személyiség önkifejezésének sajátos formája, mely természetesen feltételezi bizonyos zenei paraméterek ismeretét. Éppen ezért ebben a szakaszban még nem válhat az ének-zene tanítás egységes, minden gyerekre kiszabható követelményévé.
Az értékelő munka alapjai a kerettantervben megjelenő témakörök, tevékenységek és fogalmak ismerete, alkalmazása.
Túlnyomó részt diagnosztikus és formatív értékelést alkalmazzunk, amely nemcsak az állandósult tudás szintjéről, vagy a zenei képességek fejlődéséről, hanem a fejlesztendő kompetenciákról is visszajelzést ad a tanulóknak, kiemelve ezzel az ének-zene tanulás valós funkcióját.

7. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Ismétlés, ráhangolódás	2	
2.	Magyar népdalok további műfajai – az eddig tanult műfajok ismétlése	6	
3.	Népies műdalok, verbunkos dallamok,
a verbunk	9	
4.	Egyházi énekek	8	
5.	Más népek dalai, kánonok	4	
6.	A programzene (Smetana: Moldva
Saint-Saëns: Állatok farsangja)
A szimfonikus költemény	5	
7.	A feldolgozás és az átirat	2	
Ismétlés, ráhangolódás (7/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények és érzések kreatív kifejezése; művészi önkifejezés
Saját nézőpont összevetése másokéval; művészeti alkotások értő és beleérző ismerete, műalkotások és előadások elemzése
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Kulturális örökség tudatosítása
Hon- és népismeret
Én – azonosságtudat
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények kifejezése, értelmezése
Helyes és kreatív nyelvhasználat
Megfelelő szókincs használata
Tanulás tanítása

Szociális és állampolgári kompetenciák
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Sokféleség elismerése, bizalom építése 
Mások nézőpontjának figyelembevétele Interperszonális viszonyulások 
Énkép, önismeret
Felkészülés a felnőttlét szerepeire	
Ismétlés, ráhangolódás
A témakör elemei:
A felső tagozaton tanult dalkincs, zeneelméleti kulcsismeretek, egyházi énekek, köszöntők 
Többször hallott zeneművek hallás után felismerhető szemelvényei	Közös és egyéni „dalolás”
Kedvelt népdalok, kánonok, műzenei szemelvények éneklése
Nyári zenei élmények felidézése
Tanult dalok sok szempontú csoportosítása (műfaj, hangulat, tartalom, stílus, szerző, alkalom) 
Játékos felismerési feladatok
Dalcsokrok összeállítása
Egyházi énekek felidézése
Többszólamú éneklés
Osztinátó hangoztatása ismert dallamokhoz 
Játék a tempóval, dinamikával, szöveggel
Dalok érzelmi tartalmának igényes megszólaltatása
Zenehallgatás az elmúlt évek során megismert műzenei szemelvényekből 	Jeles napok
Egyházi ünnepek 	

Magyar népdalok további műfajai, az eddig tanult műfajok ismétlése (7/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kreatív kifejezése, a művészi önkifejezés formái a mindennapi esztétikum szerepe 
Népművészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Műalkotások és előadások elemzése, kulturális örökségünk tudatosítása
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
A művészi önkifejezés révén formálódó emberi viszonyok
Épületek kultúrája
Saját nézőpont összevetése másokéval
Hon- és népismeret
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
Én – azonosságtudat
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban), helyes és kreatív nyelvhasználat, eszétikai minőség tisztelete, mások megismerésének igénye, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetenciák 
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak (hangszín, hangsúly), szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatteremtésben
Rituálék, rítusok, szokások jelentőségének fölismerése a mentális egészségben, a kapcsolatépítésben
Közös munkára való képesség
Konfliktusmegoldási stratégiák. Közösségi együvé tartozás kinyilvánítása, felelősségérzet. Viselkedési és magatartásszabályok
Környezettudatosság
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, információkeresés, vázlatkészítés, tanácskérés
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás 
Tanulás tanítása

Digitális kompetencia
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Tanulás tanítása
	
Magyar népdalok további műfajai – az eddig tanult műfajok ismétlése
A témakör elemei:
Lakodalmasok, táncnóták, ivónóták, búcsúzók, siratók
Köszöntők, életképek, népdalföldolgozások, egyszerű népzenei alapú kórusművek
Kodály Zoltán és Bartók Béla népdalgyűjtő munkássága 
Elsajátítandó ismeretek:
A népi zenekar hangszerei (ismétlés és kiegészítés)
Népdalföldolgozás
Táncritmusok, ritmusképletek, ütemfajták
A dúr, a moll, a pentaton hangsor jellegzetességei 
A népdalgyűjtés jelentősége 
Fogalmak: 
Folklorizmus, esztam, dűvő, ütőgardon, tekerő, feldolgozás, szimmetrikus ritmus, aszimmetrikus ritmus, tájegységek	
A népdalok zeneileg igényes megszólaltatása az érzelmi tartalmak megjelenítésével
Dalkarakterek megfigyelése és jellemzése
Ritmusjátékok, ritmuskórus alakítása
Kotta- és ritmusolvasás, egyszerű olvasógyakorlatok 
Ritmus- és dallamfordulatok, szövegváltozatok improvizálása
Életfordulókhoz kapcsolódó dalcsokrok összeállítása
Népdalfeldolgozásban megszólaló népdalok hallás utáni fölismerése
Könnyű többszólamú, népzenei alapú gyermekkarok megszólaltatása
Egyéni és csoportos kutatómunka – a zene szerepe az egyes életfordulókon témában 
Zenehallgatás – autentikus népzenei felvételekről
Hangszeres magyar népzene hangszereinek fölismerése
Tájegységek jellegzetes szokásai, öltözete, tánca – videofilm megtekintése, internetes adatgyűjtés, könyvtárhasználat

Kodály Zoltán és Bartók Béla személyes népdalgyűjtő élményeiből (levelek, cikkek, följegyzések, képek hangzó anyagok) 	
Családi ünnepekhez kapcsolódó népszokások, jeles napok
Magyar néprajzi tájegységek földrajzi elhelyezkedése, népviselete, népművészete (tánc, képzőművészet, mese, tájszólás, nyelvezet stb.)
A néprajzi gyűjtőmunka nagyjai
Népművészeti motívumok a képzőművészetben, irodalomban, építészetben
A paraszti életmód jellemző tevékenységei 
Szokások, rítusok, rituálék szerepe az egyén és a közösség életében régen – és ma
Párválasztás, felnőtté válás, az élet sorsfordulói a népmesékben	

Népies műdalok, verbunkos dallamok, a verbunkos zene (7/3. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények és érzések kreatív kifejezése; művészi önkifejezés
Saját nézőpont összevetése másokéval; művészeti alkotások értő és beleérző ismerete, műalkotások és előadások elemzése
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Kulturális örökség tudatosítása
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban), helyes és kreatív nyelvhasználat, eszétikai minőség tisztelete, mások megismerésének igénye, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetenciák 
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak (hangszín, hangsúly) szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatteremtésben
Rituálék, rítusok, szokások jelentőségének fölismerése a mentális egészségben, a kapcsolatépítésben
Közös munkára való képesség
Konfliktusmegoldási stratégiák. Közösségi együvé tartozás kinyilvánítása, felelősségérzet. Viselkedés és magatartásszabályok
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, információkeresés, vázlatkészítés, tanácskérés
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás 
Tanulás tanítása
	
Népies műdalok, verbunkos dallamok, a verbunkos zene
A témakör elemei:
Népies műdalok, verbunkos dallamok, hangszeres verbunkos zene, verbunkos elemeket tartalmazó műzenei szemelvények. Erkel Ferenc Liszt Ferenc, Bihari–Csermák–Lavotta
A romantikus magyar műzene szemelvényei 
Elsajátítandó ismeretek:
A verbunkos zene kialakulása
A verbunkos zene stílusjegyei
A népies műdal jellemzői
A népdal – műdal – népies műdal – cigányzene viszonya 
A prozódia szerepe az énekes zenében
A hangszeres verbunkos zene hangszerei 
A verbunkos tánc jellemzői
A díszítés szerepe a magyar zenében 
Cimbalom, klarinét, tárogató, ütőgardon, tekerőlant a hangszeres magyar népzenében 
Fogalmak:
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk,
természetes-melodikus-harmonikus moll, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	Táncnóták, verbunkos dallamok éneklése
Népies műdalok éneklése
Verbunkos stílusjegyek felismerése hallás után 
Prozódiai megoldások/buktatók megfigyelése ismert dallamokban
A verbunkos tánc alaplépéseinek megismerése – mozgásban, táncházban, bemutatott koreográfiában vi-deófelvételen, történelmi leírásokban
Verbunkos elemeket tartalmazó jellegzetes műzenei szemelvények meghallgatása (Erkel, Liszt, Bihari–Csermák–Lavotta, Rózsavölgyi, Haydn, Beethoven, Brahms, Kodály, Bartók)
Csoportos kutatómunka tanári vezetéssel: a csárdás és a palotás az 1800-as évek társas táncai
Liszt Ferenc magyarsága a zeneszerző írásaiban – önálló feldolgozás, kiselőadás 
A magyar népi zenekar hangszereinek felismerése autentikus népzenei felvételeken 
Dallamvariáció népdal jellegű Arany/Petőfi versekhez 
Verbunkos stílusjegyek megfigyelése a Szózatban
A Szózat dallamának felismerése magyar zeneszerzők műveiben 	Arany János, Petőfi Sándor, Csokonai Vitéz Mihály
A nemzeti romantika
48-as forradalmak
Erkel, Liszt korának Magyarországa 
A cigányság eredete, útja Európában
A Szózat keletkezésének körülményei – könyvtári munka 	

Egyházi énekek, egyházi ünnepek (7/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai – művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Irodalom, zene, dráma, báb, vizuális művészetek, tárgyak kultúrája, fotó
Művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Közízlés fejlesztése, a hit művészi önkifejezése
Kulturális és egyházi életben való részvétel, az ünnepek tartalmának érzelmi befogadása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, tények, érzések kifejezése, értelmezése szóban és írásban, 
helyes és kreatív nyelvhasználat a társadalmi és kulturális tevékenységek során
Megfelelő szókincs használata
Esztétikai minőség tisztelete
Megtalálni és felhasználni, megkülönböztetni különböző szövegeket, információt gyűjteni és felhasználni
Segédeszközök használata
	Egyházi énekek, egyházi ünnepek
A témakör elemei:
Az aktuális ünnepkörökhöz kapcsolódó egyházi énekek
Advent – Karácsony – Nagyböjt – Húsvét – Pünkösd
Más nemzetek karácsonyi énekei 
Ismert karácsonyi énekek feldolgozása 
Elsajátítandó ismeretek:
Ünnepkörök tartalmát hordozó énekek
Ünnepkörökhöz kapcsolódó szakrális népszokások 
Mozgó ünnepek 
Boldogasszony ünnepek jelentése
Fogalmak:
Kántálás, rekordáció
Gyertyaszentelő, Gyümölcsoltó, Sarlós-, Havas-, Kármelhegyi, Nagy- és Kisboldogasszony	Ismert egyházi énekek ismétlése 
Új énekek tanulása hallás után – funkcionális céllal
Zsoltározás 
Rendszeres liturgiai szolgálaton vagy paraliturgikus eseményen való közreműködés – csoportos, hangszeres, egyéni, nagyobb közösség 
Szakrális hagyományok gyakorlása (kántálás, betlehemezés, rekordáció, újévköszöntés, Háromkirály-járás, szálláskeresés stb.)
Taizé-i énekek többszólamú éneklése csoportban, alkalmi hangszeres vagy szólisták közreműködésével, esetleg több nyelven
Zenés irodalmi áhitat közös előkészítése a szülők, nagyszülők számára valamely egyházi ünnepkörhöz kapcsolódva
	Hittani ismeretek
Történelem:
Magyarország felajánlása Máriának – Szent István
Irodalom:
Versek, novellák, idézetek
Népi imádságok Máriához
Képzőművészet:
Madonna-ábrázolások
Boldogasszony a népművészetben
Más nemzetek karácsonyi szokásai
Kiüresedett karácsonyi szokások	

Idegen nyelvi kommunikáció
Az egyházi latin nyelv szellemi közösségteremtő funkciója
Más kultúrák megértésének képessége
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes értékorientáció, közjó szolgálata
Európai identitás, együttműködés, alkotó önérvényesítés, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Empátia, közösségi tevékenységek és döntések kritikus elemzése, döntéshozatalban való részvétel
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása, közös értékek
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Én – azonosságtudat

Hatékony, önálló tanulás
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
   Tanulás tanítása	
 	
Az egyházi ünnepekhez kapcsolódó műzenei egyházzenei szemelvények meghallgatása 	
 	
Más népek dalai, műdalok, többszólamú énekek (7/5. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Kulturális többféleség megőrzése, más kultúrák befogadása
Műalkotások és előadások elemzése saját nézőpont összevetése másokéval
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság 
Érdeklődés, fogékonyság a művészi önkifejezés lehetőségei iránt
A zene közösségteremtő erejének felfedezése 
Énkép, önismeret, emberismeret, hazaszeretet, hon- és népismeret
Az együttműködés zenei önkifejezésének élménye, világszemlélet gazdagítása 
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Igényes nyelvhasználat szóban és írásban 
Érvek és ellenérvek ütköztetése kulturált formában, nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Idegen nyelvi kommunikáció
Más nyelven kifejezett közös tartalmak (nemzetiség, ökumené)
Mások megismerésének igénye, más kultúrák megértésének képessége
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetenciák
Személyes, értékorientációs interperszonális viszonyulások, beilleszkedés, közjó szolgálata
Konfliktusmegoldás; mások nézőpontjának figyelembevétele, empátia, bizalom
Multikulturális szabályok, európai identitás, integritás, szolidaritás
Sokféleség elismerése, bizalom építése Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása. Mások értékeinek támogatása Demokrácia, állampolgári jogok és érvényesülésük
A helyi történelem fő eseményei
Aktív részvétel a közügyekben
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása	
Más népek dalai, műdalok, többszólamú énekek
A témakör elemei:
Más nemzetek dalai (bölcsődal, táncdallam, életképek)
Romantikus szerzők műdalai egyszerű többszólamú kórusművek, ismert dallamok feldolgozása a tanult műdalok, népdalok feldolgozása, átirata
Kánonok
Más nemzetek dalai a műzenében
Elsajátítandó ismeretek:
Kísérettel való éneklés
Életképek Schubert, Chopin életéből
A kíséret szerepe a dalirodalomban 
Nemzeti romantika
Fogalmak: 
Kíséret, dal, dalciklus, közreműködők, egyneműkar, vegyes kar, női kar, gyermekkar, kamarakórus, férfikar, Quodlibet, nemzeti romantika 	Ismert kánonok éneklése csoportban
Quodlibet éneklése csoportban
Romantikus dalok éneklése kísérettel
Zenehallgatás: a tanult dalok többféle előadásban; tanult dallamok előfordulása más műzenei alkotásokban
Romantikus dalok dalciklusokból
Más nemzetek dalaiból – hallás utáni daltanulás (esetleg eredeti nyelven is)
Egyszerű (ismert dallamot feldolgozó) kórusmű éneklése csoportban	Nemzeti romantika az irodalomban, a képzőművészetben
Nemzetiségek táncai 
Európai forradalmak, nemzetiségi önállósulási törekvések 

A programzene (7/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemények
   kreatív kifejezése, művészeti kifejező-
   eszközök, művészi önkifejezés
Műalkotások értő és beleérző ismerete, elemzése
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
A művészi kifejezés/önkifejezés nyomán formálódó emberi viszonyok
Az önismeret és az egymásra hangolódás mentális egészségvédő funkciója – a művészi közlés fontos szerepének felismerése
Képi, hangi és írott elemek egyesítése, összefüggéseik
Környezettudatosság
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat
Különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
Nyelvi kifejezés – zenei kifejezés 
Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv szerepe a szöveges zenében

Szociális és állampolgári kompetenciák
Együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, szimbolikus kifejezések jelentősége
Felelősségvállalás a csoportmunkában vállalt feladatokban
Énközlés, identitás
Mások nézőpontjának figyelembe vétele
Empátia, magabiztosság, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Verbális és nonverbális kommunikáció, kommunikációs alternatívák
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony önálló tanulás 
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Történetiség követése
Tudás alkalmazása, bővítése a problémahelyzetek megoldásában
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
   Tanulás tanítása	
A programzene 
A témakör elemei:
Néhány jellegzetes programzenei megoldást bemutató szemelvény
Egy teljes programzenei alkotás 
Elsajátítandó ismeretek:
Programzene – abszolút zene azonosságai és különbsége
A szimfonikus költemény jellemzői
A programzene kialakulása és virágkora
A romantikus nagyzenekar hangszerei
A vezénylés szerepe
Fogalmak:
Program, programzene, abszolút zene, szimfónia, szimfonikus költemény, romantikus nagyzenekar, hangszerelés,
Partitúra, karmester, karnagy, karigazgató, hangversenymester	
Énekelhető részletek éneklése programzenei alkotásokból
Zenehallgatás: jellegzetes programábrázolások 
Egy programzene részletesebb megismerése – a zene és a program más eszközökkel való megjelenítése: beszélgetés, rajz, festés, irodalmi ábrázolások 
Programzenei szemelvények meghallgatása, a program előzetes ismerése nélkül – majd a program megismerése
A hangszerelés megfigyelése a programzenei művekben
Egyéni és csoportos kutatómunka – a vezénylés kialakulása, világhírű karmesterekről, zenekari művészek életformája, szolgálata 
A romantikus programzene jellegzetes témái 	
A megismert zenéhez kapcsolódó történelmi személyek, események, irodalmi művek, azok szerzője, szereplői, képzőművészeti alkotások, földrajzi vonatkozások
A választott témák jelentősége
Nagy szervezetben való személyes részvétel – lehetőségek, veszélyek, feltételek 	
A feldolgozás és az átirat (7/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemények
   kreatív kifejezése, művészeti kifejező-
   eszközök, művészi önkifejezés
Műalkotások értő és beleérző ismerete, elemzése
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
A művészi kifejezés/önkifejezés nyomán formálódó emberi viszonyok
Az önismeret és az egymásra hangolódás mentális egészségvédő funkciója – a művészi közlés fontos szerepének felismerése
Képi, hangi és írott elemek egyesítése, összefüggéseik
Testi és lelki egészség
Környezettudatosság

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban), helyes és kreatív nyelvhasználat
Különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
Nyelvi kifejezés – zenei kifejezése
   Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv szerepe a szöveges zenében
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Szociális és állampolgári kompetenciák
Együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, szimbolikus kifejezések jelentősége
Felelősségvállalás a csoportmunkában vállalt feladatokban
Énközlés, identitás
Mások nézőpontjának figyelembe vétele
Empátia, magabiztosság, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Verbális és nonverbális kommunikáció, kommunikációs alternatívák
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony önálló tanulás 
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Történetiség követése
Tudás alkalmazása, bővítése a problémahelyzetek megoldásában
   Tanulás tanítása	
A feldolgozás és az átirat
A témakör elemei:
Ismert dallamok különböző stílusú feldolgozása, átirata, variációk 
Elsajátítandó ismeretek:
A feldolgozás, az átirat, a variáció (ism.)
Fogalmak:
Feldolgozás, átirat, arrangement 	
A hangszerekről, a hangszerelésről, a zenekari összeállításokról, az emberi hang fajtáiról, a kórusok felosztásáról tanultak ismétlése
Zenehallgatás: ismert dallamok átiratai, feldolgozása
Kórusfeldolgozások – spirituálék, népdalfeldolgozások 
Téma követése, a feldolgozás, átirat nyomán tapasztalható karakterváltozás megfigyelése
Önálló munka: komolyzenei témák könnyűzenei feldolgozásban 	
Egy téma különböző stílusú feldolgozása „átirata” az irodalomban, a képzőművészetben
Tartalom és forma, mondanivaló és stílus kapcsolata a különböző művészeti ágakban, az élet különböző területein	

A továbbhaladás feltételei
Tudjon egy-egy népdalt csoportban énekelni kotta nélkül a tanult műfajokból, a tanult egyházi énekekből.
Ismerje föl hangzás után a legjellemzőbb magyar népi zenekar hangszereit (hegedű, bőgő/gardon, cimbalom, klarinét)
Tudjon néhány családi ünnephez, jeles naphoz kapcsolódó népszokást, népdalt felsorolni, esetleg elénekelni.
Ismerje a legnagyobb magyar néprajzi tájegységek nevét, földrajzi elhelyezkedését.
Azonosítsa a verbunkos zene legfontosabb jellemzőit többször meghallgatott szemelvényben. 
Tudja a Szózatot és a Himnuszt a közösséggel biztonságosan együtténekelni. 
Tudjon csoportos, kíséretes daléneklésbe bekapcsolódni.
Ismerje Erkel Ferenc és Liszt Ferenc munkásságának néhány jelentős tényét.
Ismerje föl a többször meghallgatott programzene témáit hallás után. 
Ismerje a prozódia fogalmát.
Tudja mit jelent a programzene, a szimfónia, a szimfonikus költemény, az átirat és a feldolgozás.

8. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Magyar népdalok	8 	
2.	Más népek dalai, műdalok, kánonok	5	
3.	Egyházi énekek, szakrális népdalok	6	
4.	Az egyházzene	5	
5.	Az opera	6	
6.	A dzsessz	3	
7.	Összefoglalás	3	

Magyar népdalok műfajai (8/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések kreatív kifejezése, különböző művészeti kifejezőeszközök, művészi önkifejezés, a mindennapi esztétikum szerepe, népművészeti alkotások értő és beleérző ismerete, műalkotások és előadások elemzése, kulturális örökség tudatosítása
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság. A művészi önkifejezés révén formálódó emberi viszonyok
Hon- és népismeret.
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, tények, érzések kifejezése, értelmezése szóban és írásban, helyes és kreatív nyelvhasználat a társadalmi és kulturális tevékenységek során
Megfelelő szókincs használata
Esztétikai minőség tisztelete
Megtalálni és felhasználni, megkülönböztetni különböző szövegeket, információt gyűjteni és felhasználni
Segédeszközök használata
Idegen nyelvi kommunikáció
Az egyházi latin nyelv szellemi közösségteremtő funkciója
Más kultúrák megértésének képessége
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes értékorientáció, közjó szolgálata
Európai identitás, együttműködés, alkotó önérvényesítés, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Empátia, közösségi tevékenységek és döntések kritikus elemzése, döntéshozatalban való részvétel
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása, közös értékek
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony, önálló tanulás
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Tanulás tanítása	
Magyar népdalok műfajai
A témakör elemei:
Szerelmi dalok, keservesek, jaj-nóták, búcsúzók 
Elsajátítandó ismeretek:
A magyar népdalok további műfaji csoportosítása a stiláris rendszerezés mellett
A népdalelemzés kategóriái
A magyar népdalok sajátosságai más népek dalaihoz viszonyítva
Jellegzetes hangsorok a magyar népzenében	
Népdalok ismétlése – csoportos és egyéni éneklés (stílus, karakter)
Dallamkincs bővítése
Új népdalok hallás utáni tanulása – szerelmi dalok, keservesek, jaj-nóták, búcsúzók
Dalcsokrok összeállítása
Közös népdalkincs összegyűjtése
Ismert népdalok csoportosítása, rendszerezése különböző szempontok szerint
Dallamimprovizálás, ritmuskíséret improvizálása népdalszerű fordulatokkal
Lehetőség szerint részvétel élő hangszeres vagy énekes népzenei előadáson (táncház, meghívott előadó, koncert stb.)
Zenehallgatás: autentikus népzenei felvételek, feldolgozások 
Szabad beszélgetés tanári vezetéssel: milyen élethelyzetekben énekel a „nép.” Miért énekelünk? Az éneklés szerepe a mentális egészségben
Pentatónia felismerése, reprodukálása
Egyszerű, a népdalokban előforduló ritmusképletek lejegyzése, reprodukálása, memorizálása
Olvasógyakorlatok az ismert dallamfordulatokkal	
Képzőművészet, irodalom – népművészeti alkotások rokon vonásai 
Tájegységek sajátos népművészete, nyelvezete, viselete a velünk élő nemzetiségek népművészete,  kölcsönhatások megfigyelése
Népmesék – felnőttek vagy gyerekek műfaja
Szerelem a népmesékben
	
Más népek dalai (8/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Vezetés, közreműködés és alkalmazkodás a zenében
Kulturális többféleség megőrzése, más kultúrák befogadása
Műalkotások és előadások elemzése saját nézőpont összevetése másokéval
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Érdeklődés, fogékonyság a művészi önkifejezés lehetőségei iránt
A zene közösségteremtő erejének felfedezése 
Énkép, önismeret, emberismeret, hazaszeretet, hon- és népismeret
Az együttműködés zenei önkifejezésének élménye, világszemlélet gazdagítása 
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Igényes nyelvhasználat szóban és írásban 
Érvek és ellenérvek ütköztetése kulturált formában, nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Idegen nyelvi kommunikáció
Más nyelven kifejezett közös tartalmak (nemzetiség, ökumené)
Mások megismerésének igénye, más kultúrák megértésének képessége
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetenciák
Személyes, értékorientációs interperszonális viszonyulások, beilleszkedés, közjó szolgálata
Konfliktusmegoldás; mások nézőpontjának figyelembevétele, empátia, bizalom
Multikulturális szabályok, európai identitás, integritás, szolidaritás
Sokféleség elismerése, bizalom építése Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása 
Mások értékeinek támogatása 
Demokrácia, állampolgári jogok és érvényesülésük
A helyi történelem fő eseményei
Aktív részvétel a közügyekben
Környezettudatosság

Hatékony önálló tanulás
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Kiegészítő információk keresése, rendezése, háttértudás fejlesztését szolgáló ismeretek gyűjtése
Forráskezelés, a megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Analógiák felismerése, kialakítása
A kapcsolatkeresés metakognitív módszerré való fejlesztése
Oksági gondolkodás, összefüggések keresése	
Más népek dalai, műdalok, kánonok
A témakör elemei:
Más népek dalai
Műdalok kísérettel és kíséret nélkül 
Kánonok, egyszerű többszólamú kórusművek
A tanév során tervezett opera, oratórium, vígopera v. musical részletei
Hangközök, hangzatok
Elsajátítandó ismeretek:
Hangközök elméleti rendszerezése, a hangzat, hármashangzat fogalma
A kvintkánon
Egyszerű hangközök szolmizálva
2/4; 3/4; 4/4; 3/8; 6/8-os ütemfajták és ütemrajzuk
Szimmetrikus és aszimmetrikus ütemek
Fogalmak:
Hangközök elnevezése, hármashangzat, kvintkánon, bolgárritmus, acapella, kasztrált énekes, kontraalt, kontratenor	
Más népek dalai – ismétlés, dalkincsbővítés
Több szólamban, vagy kánonban énekelhető népdalok éneklése
Más nemzetek népi hangszerei – zenehallgatás
Más népek dalai, műdalok éneklése eredeti nyelven 
Dalok műfordítása, összevetés az eredeti nyelvű énekléssel
Kánon, quodlibet éneklése
Kvintkánon – daltanulás, éneklés csoportban, esetleg hangszeres diák közreműködésével
Műdalok, oratórikus művek szemelvényei – hallás után, kottakövetéssel 
Tanult művek meghallgatása
Műdalok éneklése zongorakísérettel 
Egyszerű, többszólamú kórusmű éneklése
Hangközök, hangzatok egyidejű megszólaltatása
Hangképzés – hogyan alakítjuk az énekhang megszólaltatását?
Tanulói kutatómunka: epizódok legendás énekesek élettörténetéből
Meghívott előadó – énekes vagy korrepetitor: házi hangverseny, beszélgetés a pálya nehézségeiről és szépségeiről 	
Más nemzetek népi kultúrája, népszokásai
Egészségtan, környezetvédelem: A hangképzés szervei, a hangadás
A zaj hatása az egészségre
Zajszennyezés
Állatok hangja – hangjelzések jelentése
Madárhangok felbontása
Jellegzetes madárhangok azonosítása	

	Egyházi énekek, szakrális népdalok (8/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás
Esztétikai minőség tisztelete
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
A hit különböző művészi kifejezése
Művészi alkotások értő és érző befogadása
Az ünnepek tartalmának érzelmi befogadása
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra
Testi és lelki egészség

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képiessége, érzelmi kifejezőereje 
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes értékorientáció, közjó szolgálata
Együttműködés alkotó önérvényesítés
Sokféleség elismerése, más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Empátia, közösségi tevékenységek és döntések, döntéshozatalban való részvétel
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Mögöttes tartalmak felismerése
Önérvényesülés és mások érvényesülésének összhangja
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, összefüggések, analógiák felfedezése, osztályozás
Tudás mozgósítása
Konvertálás
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Tanulás tanítása	Egyházi énekek, szakrális népdalok
A témakör elemei:
Szentekhez kapcsolódó egyházi énekek, zsoltárok, himnuszok, szokásdallamok, szakrális népdalok, korál 
Taizé-i énekek 
  Elsajátítandó ismeretek:
Keresztény felekezetek jellegzetes egyházi énekei 
Fogalmak: 
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református, lutheránus, kálvinista, baptista, bizánci	
Ünnepköröknek megfelelő egyházi énekek ismétlése, tanulása
Szentekhez kapcsolódó egyházi énekek tanulása 
Önálló munka, csoportmunka, jeles napok, szentek életútja, szokások, kalendárium, magyar szentjeink, nagy szentek kortársai
Taizé-i énekek éneklése több szólamban is
Zsoltározás
Zenei közreműködés a liturgiában
Más felekezetű lelkész vagy hívő meghívása – esetleg daltanulás vagy látogatás más felekezetű templomba
Egyéni kutatómunka, saját védőszent élete, esetleg emléknapjához kapcsolódó szokások, dallamok, a szent megjelenése a képzőművészetben stb. 	
Hittan, történelem, irodalom,
  néprajz
Szentek és történelmi koruk
Legendák – drámajáték
Szentek attribútumai
Szentéletű kortársak, korunk szentjei 
A szentek szerepe más felekezetek hitéletében
Keresztnevek, védőszentek	
Az egyházzene (8/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
	Az egyházzene
A témakör elemei:
Gregorián dallamok, korál népének, ünnepkörökhöz kapcsolódó egyházzenei szemelvények énekelhető témái
Az egyházi „könnyűzene”
A liturgia főbb részeihez , valamint a főbb szertartásokhoz kapcsolódó szemelvények
Oratórium-, passió-, kantátarészletek
Elsajátítandó ismeretek: 
Egyházzene, világi zene: azonosságok – különbségek
A motetta, az oratórium, a passió és a kantáta műfaji sajátosságai
Hangszerek szerepe az egyházzenében
Az orgona
A spirituálé és a gospel, mint egyházzenei műfaj
	A 4 év során megismert egyházi énekek, egyházzenei művek felismerése, csoportosítása
Az egyházzene funkciójának tudatosítása
Zenehallgatás és a megismert művek énekelhető szemelvényeinek éneklése
Egyházzenei műfajok rendszerezése, jellemzése, funkciója szerinti karakterének megfigyelése
Az egyházi könnyűzene helye a hitéletben
Tartalom – forma – stílus – nyelvezet megfelelése a különböző egyházzenei művekben
	Irodalom – istenes versek, vallásos költészet és irodalom
Képzőművészet, vallásos témák a képzőművészetben
Templomstílusok, Európa nagy katedrálisai 
Az imádkozó ember	

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	
Fogalmak:
Egyházzene, világi zene, motetta, oratórium, passió, turba, evangelista kantáta, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Dies irae, Salve Regina, Tantum ergo
Orgonapont, toccata, fúga, spirituálé, gospel	
A tanult zenei ismeretek alkalmazása az egyházzenére (hangszerek, hangfajok, zenekarok, formák, előadás, műfaj, szerkesztésmód)	

Az opera (8/5. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények, vélemények kreatív kifejezése; szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége
Történelem és művészet egymásra hatása
A katarzis személyiségformáló erejének felfedezése iránti nyitottság
Emberi viszonyok művészi kifejezése
Aktív befogadás. Ráismerés, rácsodálkozás, esztétikai igényesség
Saját érzelmeinek kifejezése, mások érzelmeire való ráhangolódás
Alapvető erények művészi kifejezése- befogadása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban), helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata, a nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése.
A prozódia szerepe, a magyar nyelv sajátosságainak megőrzése, ápolása. 
A közlés jellegéhez és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció

Szociális és állampolgári kompetencia
Érzelmek azonosítása és megkülönböztetése.
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak kifejezése, szimbolikus kifejezések jelentősége, az érzelmek kifejezésének és megértésének jelentősége a mentális egészségben.
Konfliktuskezelés, döntéshozatal, személyes döntések felelőssége
Közösségi együvé tartozás kifejezése, kötődés, önismeret, énközlés, mások nézőpontjának figyelembevétele, etikai problémák megbeszélése.
Én – azonosságtudat
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Vázlatkészítés, anyaggyűjtés, rendszerezés, problémamegoldás megfigyelése
Különféle csatornákon gyűjtött információk értelmezése, kiegészítő információk keresése – új tudás iránti igény, kíváncsiság, érdeklődés 
Egészségtudatosság: az egészség fogalmának sokoldalú értelmezése, a test 
  és a lélek összhangjának fölismerése
     Tanulás tanítása	
Az opera
A témakör elemei:
Szemelvények a különböző zenetörténeti korszakok operáiból
Áriák, kettősök, nyitány, kórusrészlet, táncbetét, balett, recitativo – részletek 
Rokon műfajok szemelvényei (operett, musical, oratórium, kantáta, passió) 
Egy kiválasztott opera vagy daljáték keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek: 
Az opera fejlődéstörténete
A katarzis szerepe a személyiség fejlődésében 
Az operával rokon műfajok (oratórium, passió, kantáta, operett, vígopera, musical, daljáték)
A romantikus nagyopera, a nemzeti opera
Az opera főbb jellemzői
Fogalmak:
Katarzis, opera, bel canto, Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina, nadrágszerep	
Operarészletek, témák, áriák éneklése kottakövetéssel, a többször meghallgatott jellemző szemelvényekből
Lehetőség szerint látogatás egy színházba, operaházba – előadáson kívül: díszlet, színpad, kulissza, zenekari árok, súgó, öltözők, varroda, fodrászat stb. megtekintése – beszélgetés a színházi életről – esetleg meghívott vendéggel
Egy kiválasztott opera, vígopera vagy daljáték meghallgatása/videófilm megtekintése előkészítés után (jellemző témák, áriák, kettősök éneklése)
Zenehallgatás különböző szerzők népszerű dallamaiból a rokon mű-fajok érintésével
Összetett drámai érzelmek ábrázolása zenével – operarészletek	
Dramatikus műfajok az irodalomban
Díszlet – és látványtervezés
Érzelmek különféle megjelenítése: arcmimika, testbeszéd, képek, színek, formák, mozgás, tánczene
A görög színház szerepe
A verizmus és a romantikus opera kapcsolata
A romantikus nagyoperák történeti háttere 
A librettó-írás, megzenésített szövegek, a műfordítás kérdései	

A dzsessz (8/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai és művészeti tudatosság és kifejezőképesség
A művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Az én-közlés és befogadás a művészet különböző eszközeinek segítségével
Művészeti alkotások értő és beleérző ismerete, befogadása
Élmények, érzések, vélemények kifejezése
Én – azonosságtudat, én-közlés, integritás, empátia
Egyetemes kultúra, saját értékeke megőrzése
Esztétikai élmények befogadásának képessége. A szépségélmény pozitív érzelmi hatásának felismerése, keresése, a személyiségfejlődésben, lelki egyensúly megőrzésében való tudatos felhasználása 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, tények, érzések kifejezése, értelmezése szóban és írásban, helyes és kreatív nyelvhasználat a társadalmi és kulturális tevékenységek során 

Esztétikai minőség tisztelete, felismerése
A magyar nyelv esztétikuma, zenéje, hangsúlyrendje
Kötetlen beszélgetés csoportban, szerkesztett előadás, kritika megfogalmazása
A közlés jellegéhez és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció

Idegen nyelvi kommunikáció
Más kultúrák megértésének képessége
Más nyelven kifejezett közös tartalmak
Mások megismerésének igénye 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetencia
Kapcsolatépítéshez szükséges viselkedési és magatartásszabályok 
Nemek közti párbeszéd eszközei
Kulturális sokféleség iránti nyitottság, európai identitás, kommunikáció, mások jelzéseinek figyelembevétele, bizalom építése, empátia, stresszkezelés, kompromisszumra való törekvés
Közösségi tevékenységek és döntésekben való részvétel
Közös értékek tisztelete
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés

Hatékony, önálló tanulás
Tanulás megszervezése, szándék és cél mérlegelése
Információkeresés, rendezés egyénileg és csoportban
Tapasztalati, saját élményű tanulás
Képességek használata különböző élethelyzetben
Tanulás tanítása	
A dzsessz	
A témakör elemei:
Tradicionális afrikai zene New Orleans-i dzsessz
Ragtime, blues, spirituálé, gospel, dixileand, swing, modern dzsessz
   Gershwin, Bernstein alkotásaiból 
Bartók, Ránki, populáris zenei szemelvények, Presley, Webber
Elsajátítandó ismeretek: 
A dzsessz zene történeti kialakulása
A dzsessz, mint a kamarazenélés egyik legsajátosabb műfaja
Legfőbb sajátosságok, előadói apparátus leggyakrabban használt hangszerek, 
Alapvető műfajok
A dzsessz és a komolyzene kapcsolata, a dzsessz és a könnyűzene kapcsolata
Fogalmak:
Improvizáció, ragtime, blues, boogie-woogie, spirituálé, gospel, beat/offbeat, szinkópa, dixieland, hot, swing, big band, arrangement, combo, bebop, free jazz, cool jazz	
Spirituálé vagy gospel tanulása hallás után (angolul) – zenehallgatás tradicionális előadásban
Koncertspirituálé – a feldolgozott dallam, esetleg több szólam megtanulása, esetleg kísérettel 
Dzsesszelemeket tartalmazó komolyzenei szemelvény éneklése (Gershwin, Bernstein, musicalrészlet stb.) kottakövetéssel – a megtanult dallam meghallgatása
Dzsesszalapú táncritmusok osztinátó jellegű hangoztatása 
Dzsesszalapú táncok alaplépései 	
Az afrikai vallásos kultusz és az amerikai négerek zenéjének kapcsolata 
Irodalom:
Ponyva, populáris irodalom – az igényes válogatás szempontjai 
Az üzlet és a könnyűzene kapcsolata	
Összefoglalás (8/7. témakör) 
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai tudatosság és kifejezőképesség
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Érdeklődés, fogékonyság a művészi önkifejezés lehetőségei iránt
A zene közösségteremtő erejének felfedezése
Énkép, önismeret, emberismeret, hazaszeretet
Élmények, érzések, tények kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén 
Esztétikai igényesség, esztétikai minőség tisztelete
Szimbolikus gondolkodás
Művészeti alkotások értő és beleérző ismerete, a befogadás és alkotás személyiségalakító szerepe
Művészi alkotások dekódolása
Énazonosság, integritás, egyetemes kultúra, kulturális örökség
Az együttműködés zenei önkifejezésének élménye 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képiessége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Idegen nyelvi kommunikáció
Más nyelven kifejezett közös tartalmak (nemzetiség, ökumené)
Mások megismerésének igénye, más kultúrák megértésének képessége
Egyetemes kultúra
Környezettudatosság

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret
Környezettudatosság

 Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	
Összefoglalás
A témakör elemei:
A 4 év alatt tanult legkedvesebb népdalok, műdalok, énekelhető zenei szemelvények
A zenei tájékozódáshoz szükséges legfontosabb zeneelméleti, zenetörténeti ismeretek, zenei szakkifejezések
Kánonok, többszólamú énekek, egyházi énekek
Elsajátítandó ismeretek:
A meglévő ismeretek alkalmazása, ismerős elemek, jellemzők felfedezése, alaptudás mozgósítása
Az énekórán tanultak funkcióba helyezése 
A zene szerepe a mentális egészségben	
Legkedvesebb dallamaink különböző szempontok szerinti rendszerezése – dalolás, dallamkincs összegyűjtése
Többszólamú csoportos éneklés
Zeneelméleti, zenetörténeti ismeretek alkalmazása
Beszélgetés egyes művekről, zenei élményekről
A művészet szerepe az ember életében
Csoportos és egyéni éneklés tiszta intonálás, stílusos, kifejező előadásmód
A zenei írás-olvasás összegző áttekintése
Játékos feladatok az eddig tanult ismeretek mozgósítása céljából 
Legfontosabb fogalmak ismétlése, alkalmazása 	
Emlék, emlékezése jelentősége
Személyes emlékek, történelmi emlék 
Műemlék
A búcsúzás az irodalomban, a képzőművészetben	

A továbbhaladás feltételei
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból kotta nélkül két versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül énekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit

Értékelési szempontok, 7 – 8. osztály
Szükséges az egész évben folyó rendszeres, a tanulók személyiségének minden oldalát figyelembe vevő, sokirányú értékelés. Célszerű ezért az értékelés változatos formáit alkalmazni, a a tanulókat is egyre inkább bevonni ebbe a folyamatba.
Értékelésünk szempontjai legyenek nyilvánosak és motiválóak, hogy ezáltal segítsék az önbizalom megerősítését és a reális kritikai érzék kialakulását. 
A zenei teljesítmények mellett, ennél nagyobb hangsúllyal szerepeljen a tantárgyi tevékenységekről való visszajelzés pl. a tanuló munkához való viszonya, aktivitása, a tanórai koncentráció, tanórán kívüli zenei tevékenységek, önálló gyűjtőmunka, hibái javításának elfogadása, önkontroll, szókincs, szakszókincs, szakkifejezések értelmezése, használata, írásbeli munkáinak rendezettsége, a minimum követelmény dalanyagának ismerete, zenei memória, hangszínhallás, zenei karakterek felismerése, kifejezése, felszerelése stb. 
Fontos szempont, hogy az értékelés ne jelentsen szelektálást, beskatulyázást, tehát rendszeresen teremtsünk lehetőséget az elért eredménytől való pozitív elmozdulásra. Az ellenőrzött feladatok kijelölésekor fontos, hogy azok minden tanuló számára teljesíthetők legyenek.

9. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A zene és az ember	5	
2.	A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai	6	
3.	Egyházi énekek	7	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, I. Őskor, ókor, középkor	5	
5.	II. Reneszánsz	4	
6.	A kamarazene	3	
7.	III. Barokk, rokokó összefoglalása	6	

A zene és az ember (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
Tanulás tanítása	A zene és az ember
A témakör elemei:
ismerkedés, összehangolódás
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	
Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Ismerkedés, bemutatkozás, zenehallgatási szokások, általános iskolai zenei élmények, emlékek felidézése
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	
Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/2. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak 	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekkarok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezetfejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncház mozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázoló művészet szimbólumai, formakincsei, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban	

Egyházi énekek (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmentei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, kálvária, golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/5. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési eladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása II. Reneszánsz 
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend
	
A kamarazene (9/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. 
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása 
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszer összeállí-tások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dzsessz, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszer összeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben	
Csoportdinamika
A team munka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásra hangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó – részösszefoglalás (9/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete.
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó – részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Dies irae, Salve Regina, Tantum ergo
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato	

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílus felismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

A továbbhaladás feltételei
Tudjon legalább 7-8 különböző műfajhoz tartozó magyar népdalt elénekelni 1-2 versszakkal, csoportban.
Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz legalább 2 éneket énekelni csoportban.
Ismerje a Nagyhéthez kapcsolódó legfontosabb szimbólumokat.
Ismerje a zenetörténeti korok elnevezését, egymásutánját.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon korokba sorolni gregorián, trubadúr, históriás ének, reneszánsz, barokk dallamokat, esetleg néhány jellemző stílusjegy felsorolásával.
Tudja meghatározni a kamarazene fogalmát, megnevezni leggyakoribb formáit.

10. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások, jeles napok	7	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	8	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	4	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja	5	
5.	Liszt Ferenc: Les Preludes	2	
6.	Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet	2	
7.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. XX. század, Dohnányi: Rurália Hungarica	5	
8.	Összegzés	3	

Népszokások, jeles napok (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások, naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, rekordáció, kántálás, regölés, védőszentek, János-áldás, dikció, Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskózás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, májusfa, pünkösdölő
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas, vagy liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
A magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások, gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése (ld. 8. oszt. 3-4 témakör.)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigiliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Allelúja visszaadása, Mindenszentek litániája, a szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
   lutheránus, kálvinista, baptista, bizánci
Egyházzene, világi zene, 
motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgozás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet, musica sacra

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiem- tételek, ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V. M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, V. Romantika
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	
Liszt Ferenc: Les Preludes (10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Liszt Ferenc: Les Preludes

A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse, - mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelésének megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	
Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina,
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század (10/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió, 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

Összegzés. (10/8. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése
Tanulás tanítása	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan 2-2 egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise kötelező részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Legyen lehetősége a tanulónak szóban, írásban, illetve otthoni házi feladat formájában is számot adni tudásáról.
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.
Minősítsük mindazt, amit a tantárgyhoz kapcsolódóan a tanulás, kompetenciafejlődés folyamatában is értéknek tekintünk. Tehát a tételes eredményeken túl a hozzáállást, az együttműködést, a kommunikáció minőségét, az egyéni előrehaladást, az órai tevékenységet, az önálló információföldolgozást, a tervezést, önértékelést, a más tantárgyi tudással való összefüggés-keresést stb. 

Összegezve: Értékelésünk is építsen a kommunikációs, empatikus befogadói és kooperatív készségekre, ne csak a zeneművészet szűk, zárt rendszerén belül mozogjon, összefüggéseket, összefoglaló elemeket, tematikus kapcsolódásokat is kérjen számon, részesítse előnyben a megszerzett ismeretek mobilizálását, alkalmazását. Így elkerülhetőbbé válik az a gyakori hiba, hogy a könnyebben mérhető eszközjellegű ismeretek (évszámok, definíciók, szerkezeti, formai jegyek fölsorolása, szolmizáció) céllá válnak.

8.1.3.3. Ének-zene 9-10. és 12. évfolyam 
(nyelvi előkészítő gimnáziumi képzés)

Ének-zene
9. évfolyam
Óraszám: 	36/ év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A magyar népdalok stílusrétegei és
műfajai	9
	
2.	Egyházi énekek	10	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor	7	
4.	II. Reneszánsz	6	
5.	A kamarazene	4

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése

A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekdalok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
Stílusimprovizációs feladatok dallamkiegészítéssel
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése
Néprajzi tájegységek „zenei tájnyelve” egyéni vagy csoportos kutatómunka
	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncházmozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázolóművészet szimbólumai, formakincse, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban 	

Egyházi énekek (9/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek,  együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmenetei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, Kálvária, Golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/4. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása 
II. Reneszánsz
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé, consort, mise, motetta, madrigál	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend

A kamarazene (9/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszerösszeállítások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat, dzsessz, swing, ragtime, beat, blouse, bop, bebop, dixieland, spirituálé, gospel, improvizálás
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszerösszeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben
Spirituálé éneklés, dzsesszritmusok megfigyelése	
Csoportdinamika
A teammunka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásrahangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	

10. évfolyam

Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások dalai	4	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	5	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
III. Barokk, rokokó	9	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	7	
5.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja,
Smetana: Moldva	8	
6.	Az opera műfaji összefoglalása
Erkel: Bánk bán - keresztmetszet	3	
Népszokások (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek - előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások 
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
   védőszentek, János-áldás, dikció, májusfa
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a családi népszokások tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
 magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, kibővítése (ld. 8. oszt 3-4 témakör)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigíliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Alleluja visszaadása, Mindenszentek litániája, A szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
 lutheránus, kálvinista, baptista,   
 bizánci
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiemtételek, 
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

Halál és feltámadás a képzőművészetben
Halottak napjához és Mindenszentekhez kapcsolódó szokások	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. 
III. Barokk, rokokó – 
részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Dies irae,
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílusfelismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V.M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja, Smetana: Moldva
(10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saëns: Állatok farsangja
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Más népek dalaiból – egyéni és csoportos éneklés
Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
Smetana: Moldva – programzene meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	

Az opera műfaji összefoglalása. Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Az opera műfajának kialakulása
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, intermezzo Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, finálé, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina, vígopera, opera buffa, opera seria, operett, musical, daljáték 
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Tanult operarészletek éneklése, ismétlése, meghallgatása
Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	

12. évfolyam

Óraszám: 	32/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Jeles napok dalai
	5	
2.	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás
	8	
3.	Liszt Ferenc: Les Preludes
	2	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. A XX. század zenéje	7	
5.	A zene és az ember
	8	
6.	Összegzés	2	
Jeles napok dalai (12/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, 
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, szálláskeresés, rekordáció, kántálás, regölés,
 Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskóhúzás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, pünkösdölő	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink a jeles napokhoz kapcsolódóan
Egy választott jeles nap szokásainak felkutatása, dallamok gyűjtése, megjelenítése (csoportfeladat)	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viselete, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
Egyéni gyűjtés - jeles naphoz köthető esemény, dallam rendszerezés

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (12/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőttlét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Egyházzene, világi zene, 
oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgo-zás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo, Magnificat
Musica sacra, Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei, Alleluja, Offertórium, litánia, vesperás, zsolozsma

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	

Liszt Ferenc: Les Preludes (12/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Liszt Ferenc: Les Preludes
A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelése és a metamorfózis megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század  zenéje (12/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Ránki Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, dzsessz minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból, dzsessz a komolyzenében
Ránki György: Pomádé király új ruhája – a népdalok feldolgozása és a zenei tréfa megfigyelése 
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

A zene és az ember (12/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére 
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
	A zene és az ember

A témakör elemei:
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	

Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	

Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
Összegzés, (12/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás

Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított  ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében. Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok,más népek dalai, kánonok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Három-három népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan három-három egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise állandó és változó részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni középkori, reneszánsz, klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. és 12. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.
Minősítsük mindazt, amit a tantárgyhoz kapcsolódóan a tanulás, kompetenciafejlődés folyamatában is értéknek tekintünk. Tehát a tételes eredményeken túl a hozzáállást, az együttműködést, a kommunikáció minőségét, az egyéni előrehaladást, az órai tevékenységet, az önálló információföldolgozást, a tervezést, önértékelést, a más tantárgyi tudással való összefüggés-keresést stb. 

Összegezve: Értékelésünk is építsen a kommunikációs, empatikus befogadói és kooperatív készségekre, ne csak a zeneművészet szűk, zárt rendszerén belül mozogjon, összefüggéseket, összefoglaló elemeket, tematikus kapcsolódásokat is kérjen számon, részesítse előnyben a megszerzett ismeretek mobilizálását, alkalmazását. Így elkerülhetőbbé válik az a gyakori hiba, hogy a könnyebben mérhető eszközjellegű ismeretek (évszámok, definíciók, szerkezeti, formai jegyek fölsorolása, szolmizáció) céllá válnak.

8.1.3.2. Ének-zene 9-10. évfolyam 
(sportiskolai képzés)

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

	Az ének-zene tanításának célja, hogy a művészet személyiségformáló erejét a tanulók számára „én-közelbe” hozza. 
	Az integrált személyiség testi-lelki-szellemi fejlődésében ez az eszköz mással nem pótolható. Rövid távú cél a zene megszerettetése, a zenei kifejezőeszközök megismertetése, a befogadás, reprodukció, produkció előkészítése, amely folyamat hosszú távon az érzelmi intelligencia egészséges fejlődését eredményezi. Ezért az ismeretszerző funkciók mellett kiemelt feladat a zene örömszerző, az egész embert formáló katartikus élményt magában rejtő, preventív és szocializáló lehetőségeinek felhasználása a tanítás során. A szűkös időkeret ellenére is fontos a közösségi zenei tevékenység megszervezése, amely ráirányítja a tanulók figyelmét az egymásra figyelés, az empatikus készség fontosságára. 

	Kiemelt fejlesztési feladata a tárgynak, hogy a zenével való találkozás során elősegítse az egyén belső érzelemvilágának megértését, valamint, hogy az önkifejezés nem nyelvi jeleire is megtanítsa a diákokat. A népzenei, műzenei dalanyag módot ad a verbális kifejezési eszköztár építésére. A magyar és más nemzetek népzenéjének megismerése szervesen kapcsolódik a nép- és honismeret tematikáihoz, a magyar és más népek népművészetének, kultúrtörténeti szokásainak megismeréséhez, értékeik befogadásához. 
	A különféle korstílusokat és műfajokat felölelő zeneirodalmi remekművek hallgatása az értő befogadásra neveléssel, és a személyes érzelmi érintettség során válik a tanulók sajátjává. Mindez feltételezi az elemző képesség fejlesztését, a mögöttes tartalmak megértését, a kommunikáció fejlettségét. Az ének-zene tantárgy tanításának kiemelt célja az is, hogy lehetőséget teremtsen a társművészetekkel és a művelődéstörténet más területeivel való kapcsolatteremtésre, az összefüggésekre való rálátást elősegítve.
		Célunk, hogy az iskolánk katolikus szellemiségének megfelelően az egyházi zenét is megismerjék a tanulók.
	Fontos feladatunk, hogy az érettségizni kívánók betekintést nyerjenek a magyar népzene stílusvilágába és a zenetörténet fontos korszakaiba, úgy, mint a középkor zenéje, a reneszánsz és a barokk zene, a bécsi klasszikus mesterek művei, a romantikus zene, illetve Kodály Zoltán és Bartók Béla zeneszerzői tevékenysége.
	Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

	A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. 

Ének-zene
9. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A zene és az ember	5	
2.	A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai	6	
3.	Egyházi énekek	7	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, I. Őskor, ókor, középkor	5	
5.	II. Reneszánsz	4	
6.	A kamarazene	3	
7.	III. Barokk, rokokó összefoglalása	6	

A zene és az ember (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
Tanulás tanítása	A zene és az ember
A témakör elemei:
ismerkedés, összehangolódás
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	
Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Ismerkedés, bemutatkozás, zenehallgatási szokások, általános iskolai zenei élmények, emlékek felidézése
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	
Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/2. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak 	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekkarok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezetfejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncház mozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázoló művészet szimbólumai, formakincsei, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban	

Egyházi énekek (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmentei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, kálvária, golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/5. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési eladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása II. Reneszánsz
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend
	
A kamarazene (9/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. 
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszer összeállí-tások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dzsessz, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszer összeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben	
Csoportdinamika
A team munka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásra hangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó – részösszefoglalás (9/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete.
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó – részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Dies irae, Salve Regina, Tantum ergo
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato	

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílus felismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

A továbbhaladás feltételei
Tudjon legalább 7-8 különböző műfajhoz tartozó magyar népdalt elénekelni 1-2 versszakkal, csoportban.
Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz legalább 2 éneket énekelni csoportban.
Ismerje a Nagyhéthez kapcsolódó legfontosabb szimbólumokat.
Ismerje a zenetörténeti korok elnevezését, egymásutánját.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon korokba sorolni gregorián, trubadúr, históriás ének, reneszánsz, barokk dallamokat, esetleg néhány jellemző stílusjegy felsorolásával.
Tudja meghatározni a kamarazene fogalmát, megnevezni leggyakoribb formáit.

10. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások, jeles napok	7	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	8	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	4	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja	5	
5.	Liszt Ferenc: Les Preludes	2	
6.	Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet	2	
7.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. XX. század, Dohnányi: Rurália Hungarica	5	
8.	Összegzés	3	

Népszokások, jeles napok (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások, naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, rekordáció, kántálás, regölés, védőszentek, János-áldás, dikció, Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskózás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, májusfa, pünkösdölő
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas, vagy liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
A magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások, gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése (ld. 8. oszt. 3-4 témakör.)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigiliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Allelúja visszaadása, Mindenszentek litániája, a szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
   lutheránus, kálvinista, baptista, bizánci
Egyházzene, világi zene, 
motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgozás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet, musica sacra

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiem- tételek, ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V. M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, V. Romantika
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	
Liszt Ferenc: Les Preludes (10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Liszt Ferenc: Les Preludes

A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse, - mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelésének megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	
Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina,
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század (10/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió, 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

Összegzés. (10/8. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése
Tanulás tanítása	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan 2-2 egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise kötelező részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Legyen lehetősége a tanulónak szóban, írásban, illetve otthoni házi feladat formájában is számot adni tudásáról.
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.
Minősítsük mindazt, amit a tantárgyhoz kapcsolódóan a tanulás, kompetenciafejlődés folyamatában is értéknek tekintünk. Tehát a tételes eredményeken túl a hozzáállást, az együttműködést, a kommunikáció minőségét, az egyéni előrehaladást, az órai tevékenységet, az önálló információföldolgozást, a tervezést, önértékelést, a más tantárgyi tudással való összefüggés-keresést stb. 

Összegezve: Értékelésünk is építsen a kommunikációs, empatikus befogadói és kooperatív készségekre, ne csak a zeneművészet szűk, zárt rendszerén belül mozogjon, összefüggéseket, összefoglaló elemeket, tematikus kapcsolódásokat is kérjen számon, részesítse előnyben a megszerzett ismeretek mobilizálását, alkalmazását. Így elkerülhetőbbé válik az a gyakori hiba, hogy a könnyebben mérhető eszközjellegű ismeretek (évszámok, definíciók, szerkezeti, formai jegyek fölsorolása, szolmizáció) céllá válnak.

8.1.3.2. Ének-zene 9-10. évfolyam 
(szakközépiskolai képzés)

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

	Az ének-zene tanításának célja, hogy a művészet személyiségformáló erejét a tanulók számára „én-közelbe” hozza. 
	Az integrált személyiség testi-lelki-szellemi fejlődésében ez az eszköz mással nem pótolható. Rövid távú cél a zene megszerettetése, a zenei kifejezőeszközök megismertetése, a befogadás, reprodukció, produkció előkészítése, amely folyamat hosszú távon az érzelmi intelligencia egészséges fejlődését eredményezi. Ezért az ismeretszerző funkciók mellett kiemelt feladat a zene örömszerző, az egész embert formáló katartikus élményt magában rejtő, preventív és szocializáló lehetőségeinek felhasználása a tanítás során. A szűkös időkeret ellenére is fontos a közösségi zenei tevékenység megszervezése, amely ráirányítja a tanulók figyelmét az egymásra figyelés, az empatikus készség fontosságára. 

	Kiemelt fejlesztési feladata a tárgynak, hogy a zenével való találkozás során elősegítse az egyén belső érzelemvilágának megértését, valamint, hogy az önkifejezés nem nyelvi jeleire is megtanítsa a diákokat. A népzenei, műzenei dalanyag módot ad a verbális kifejezési eszköztár építésére. A magyar és más nemzetek népzenéjének megismerése szervesen kapcsolódik a nép- és honismeret tematikáihoz, a magyar és más népek népművészetének, kultúrtörténeti szokásainak megismeréséhez, értékeik befogadásához. 
	A különféle korstílusokat és műfajokat felölelő zeneirodalmi remekművek hallgatása az értő befogadásra neveléssel, és a személyes érzelmi érintettség során válik a tanulók sajátjává. Mindez feltételezi az elemző képesség fejlesztését, a mögöttes tartalmak megértését, a kommunikáció fejlettségét. Az ének-zene tantárgy tanításának kiemelt célja az is, hogy lehetőséget teremtsen a társművészetekkel és a művelődéstörténet más területeivel való kapcsolatteremtésre, az összefüggésekre való rálátást elősegítve.
		Célunk, hogy az iskolánk katolikus szellemiségének megfelelően az egyházi zenét is megismerjék a tanulók.
	Fontos feladatunk, hogy az érettségizni kívánók betekintést nyerjenek a magyar népzene stílusvilágába és a zenetörténet fontos korszakaiba, úgy, mint a középkor zenéje, a reneszánsz és a barokk zene, a bécsi klasszikus mesterek művei, a romantikus zene, illetve Kodály Zoltán és Bartók Béla zeneszerzői tevékenysége.
	Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

	A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. 

Ének-zene
9. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	A zene és az ember	5	
2.	A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai	6	
3.	Egyházi énekek	7	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, I. Őskor, ókor, középkor	5	
5.	II. Reneszánsz	4	
6.	A kamarazene	3	
7.	III. Barokk, rokokó összefoglalása	6	

A zene és az ember (9/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, vélemény kifejezése a tradicionális művészetek nyelvén
Az önkifejezés lehetősége a művészetekkel. A művészet személyiségfejlesztő szerepe
A mindennapi esztétikum szerepe
A befogadás és alkotás iránti igény
A művészetekkel való visszaélés lehetőségének fölismerése. Esztétikai minőség igénye
Kreativitás és művészet közötti összefüggés felfedezése
Kulturális életben való részvétel, emberi viszonyok minőségi alakíthatósága a művészetek által
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat különféle helyeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata. Nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Szóbeli és írásbeli érvek helyzetnek megfelelő megfogalmazása, meggyőző kifejezése

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes, értékorientációs, interperszonális készségek fejlesztése
Konfliktusmegoldás 
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Kapcsolatépítéshez szükséges normatudat, viselkedési és magatartásszabályok
Kommunikáció, mások nézőpontjának figyelembevétele, bizalom építése, empátia
Stressz, frusztrációkezelés, változások iránti fogékonyság
Együttműködés, magabiztosság, integritás
Sokféleség elismerése
Kompromisszumra törekvés
Helyi és távolabbi problémák iránti szolidaritás
Döntések kritikus elemzése
Felelősségérzet, közösségi együvé tartozás kinyilvánítása
Felkészülés a felnőtt lét szerepére
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés 
Tanulás tanítása	A zene és az ember
A témakör elemei:
ismerkedés, összehangolódás
Az érzelmi és az értelmi intelligencia
Az érzelmi intelligencia készségei 
A jobb és a bal agyfélteke funkciói
Zene és tanulás
Zene és üzlet 
Elsajátítandó ismeretek:
Az érzelmi intelligencia szerepe a személyiségfejlődésben, az érzelmi intelligencia készségcsoportjai és fejlesztésük módja
A zene hatásmechanizmusa
A jobb és a bal agyfélteke domináns funkciói 
Háttérzene szerepe
A zene hatása a tanulásra, a zene transzferhatásai, a zene terápiás illetve prevenciós hatása 
Zene és egészség kapcsolata 
Visszaélés a művészeti hatásokkal
Fogalmak:
Érzelmi intelligencia
EQ, IQ, jobb – bal agyfélteke, funkcionális aszimmetria, transzferhatás, zajszennyezés, zajkárosodás, zeneterápia, funkcionális zeneipar 	
Megfigyelések, kísérletek, egyéni és csoportos kutatómunka
Ismerkedés, bemutatkozás, zenehallgatási szokások, általános iskolai zenei élmények, emlékek felidézése
Gyűjtőmunka a feldolgozott témákban
Vita, beszélgetés különböző vélemények a zene hatásáról
Reklámzenék és filmzenék tapasztalati elemzése	
Biológia, pszichológia
Marketing - pszichológia
Etika – manipulálás, befolyásolás 	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai (9/2. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak 	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek – előítéleteink, a humor tükrében
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
A magyar népdalok stílusrétegei és műfajai
A témakör elemei:
Régi és új stílusú népdalok, a vegyes osztály népdalai
Gyermekkarok
Tréfás, gúnyos, ivónóták, táncnóták, búcsúzó és bujdosó dalok, keservesek, életképek, szerelmi dalok, népballadák, katonadalok, pásztor-, betyár-, rabénekek, jaj-nóták
Elsajátítandó ismeretek: 
A népdalelemzés szempontjai
A népdalok előadásmódja
A népdalgyűjtés jelentősége
Műfaji jellemzők, stiláris jellemzők
Parlando, rubato és tempo giusto
Tempó és előadás
Díszített dallamok éneklése 
Magyar néprajzi tájegységek határon belül és kívül
Juhásztánc, botoló, csűrdöngölő, kanásztánc
Fogalmak:
Régi stílus, új stílus, vegyes osztály, kvintváltás, ambitus, szótagszám, parlando, rubato, tempo giusto, kupolás szerkezet 	
Zenei emlékezetfejlesztése, tanult népdalok felidézése
Népdalok előadása a hangulatok, érzelmek, karakterek érzékeltetésével
Véleményalkotás a csoportos és egyéni megszólalásokról
Rögtönzött dallamalkotás adott szöveghez
A „kimondhatatlan” érzések kifejezése népdalainkban – gyűjtőmunka, csoportbeszélgetés
Dalkincsbővítés, memorizálás
Szabad díszítés rögtönzése ismert népdalokban
Egyéni és csoportos kutatómunka: népdalgyűjtők, a népdaléneklés alkalmai, a népi gyermekjáték jellemzői
Eredeti népzenei felvételek meghallgatása
Mai népzenész meghívása
Táncház látogatás előkészítése, megszervezése	
Néprajz, hon- és népismeret
A táncház mozgalom története, politikai és kulturális háttere
Néprajzi tájegységek jellemzői
A népi ábrázoló művészet szimbólumai, formakincsei, motívumai
A mese jelentősége a személyiségformálásban	

Egyházi énekek (9/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák,
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
Egyházi énekek
A témakör elemei:
Aktuális ünnepkörök tanult és új énekei
Mária-siralom, passió ének, a Nagyhét liturgiájának jellegzetes dallamai 
Elsajátítandó ismeretek: 
A zene szerepe az ünneplésben
A zene és imádság
Zene és liturgia
A passió műfaji sajátosságai és fejlődéstörténete 
A magyar Mária-siralmak
A Nagyhét liturgiájának eseményei és a hozzájuk kapcsolódó énekeink, zsoltárok, responzóriumok, lamentáció, kereszthódolat, körmentei ének, Oltáriszentség-himnusz 
Fogalmak:
Passió, kálvária, golgota, lamentáció, kereszthódolat, Stabat Mater, lábmosás, traktus, szekvencia, magyar gregoriánum, Miserere, keresztút, Via Crucis, Krisztus hét szava a keresztfán, Piéta	
Ismert egyházi énekek ismétlése, felelevenítése és funkcióba helyezése (közös szentmise, imaóra, ünnep, egyéb liturgikus vagy paraliturgikus alkalmakhoz való, részvételre való aktív közreműködő előkészület)
Egyházi énekkincs bővítése (ismert énekek további versszakai, új énekek tanulása)
A Nagyhéthez kapcsolódó dallamok, tartalmak, szimbólumok áttekintése, értelezése
Nagyheti zsoltárok éneklése
Zenehallgatás a Nagyheti liturgikus szövegek különböző feldolgozásaiból 
Mária siralom éneklése
Egyéni és csoportos kutatómunka – a szakrális népköltészet köréből 	
Kálváriák
Piéták
Népi imádságok nyelvezete	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. I. Őskor, ókor, középkor (9/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása
I. Őskor, ókor, középkor
A témakör elemei:
Az őskor művészete
Ókori zenei emlékek, az ókori nagy kultúrák zenéje, művészete, a művészet szerepe
A gregoriánról tanultak ismétlése
A gregorián és a magyar népzene kapcsolata
Trubadúrköltészet, középkori hangszeres tánczene
A hangjegyírás, notáció története
Elsajátítandó ismeretek:
A művészeti korok, stílusok történeti felosztása
A művészet szerepe, a zenélés alkalmai az őskori és az ókori népek életében
Mezopotámia – Sumer, Akkád, Babilon, Asszír, Perzsa birodalmak művészete
India és Kína zenéje
Görög zenei emlékek
Szillabikus és melizmatikus gregorián
Gregorián passió
A román és a gót stílusú világi és egyházi építészet 
A többszólamúság kialakulása Tánczene és hangszeres zene a középkorban
A trubadúrköltészet
Középkori hangszerek ismétlése
Fogalmak:
Stílus, civilizáció, hősköltemény, zikkurat, képírás, ékírás, semiták, Ninive, Babilon, Nabukodonozor, Bábel tornya, hieroglifa, védák, mantra, szitár, kasztrendszer, buddhizmus, hinduizmus, Jang-Jin, konfucianizmus, taoizmus, hét szabad művészet, szillabikus, melizmatikus, romanika, gótika, katedrális, trubadúr, Minnesänger, igric, organum, rotta, rebek, líra, fidula, gregorián passió, cantus firmus 	
Régi stílusú népdalok ismétlése
Pszalmodizáló dallamok éneklése, összehasonlítása a gregorián énekkel
Gregorián dallamok éneklése notáció követéssel
Új gregorián dallam tanulása kottakövetéssel
Középkori világi zenei szemelvények – Nyárkánon, trubadúrdallam 
Egyéni és csoportos kutatómunka: ókori hangszerek, a zene szerepe az ókori kultúrákban, az ókori színpadi játékok, középkori lovagi költészet, lovagok élete, trubadúrok Magyarországon 
Középkori kétszólamú kanció éneklése csoportban	
A feldolgozott korszakok életmódja, népei, földrajzi egységek, képzőművészet, irodalom, hitvilág
Technikai felfedezések
Múzsák
Középkori várak
Szerzetesrendek a középkorban	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. II. Reneszánsz (9/5. témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési eladatok  	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása II. Reneszánsz
A témakör elemei:
A reneszánsz társművészetek
A reneszánsz kórusművészet, hangszeres zene, hangszerek
A magyar reneszánsz
Reneszánsz táncok
Reneszánsz consortok
Elsajátítandó ismeretek:
A reneszánsz kor művelődéstörténeti összefüggései
A kor három művészettörténeti szakaszának jellemzői
Polihisztorok alkotásai
Új műfajok, technikák, felfedezések
Kiemelkedő egyéniségek – kortársak
Reneszánsz hangszerek, a hangszerek szerepe
Kamarazenélés gyakorlata 
Kórusművészet – szólamok, hangfajok, műfajok (mise, motetta, madrigál)
Palestrina, Lassus
Egyházi és világi zene a reneszánsz korban
A reneszánsz Magyarországon, Mátyás, erdélyi reneszánsz, a históriás ének, Tinódi, Bakfark, ungaresca, hajdútánc
Fogalmak:
Reneszánsz, trecento, quatrocento, cinquecento, polihisztor, fametszet, rézmetszet, falikárpit, gótikus reneszánsz, perspektíva, portré, zsáner, olajfestés, lazúr, polifón, homofón, madrigál, corvina, erdélyi virágos reneszánsz, históriás ének, iniciálé	
Reneszánsz táncdallamok éneklése – kottából, csoportban
Reneszánsz táncritmusok hangoztatása a táncdallamokhoz
Zenehallgatás – tipikus reneszánsz hangzásvilág, szerkesztésmód, hangszerek, hangszínek, kórushangzás megfigyelése
Egyszerű többszólamú madrigál vagy motetta éneklése, esetleg egy-egy szólam hangszeres pótlása vagy megerősítése
Genfi zsoltárdallam éneklése
Énekek a Cantus Catholiciből és a Kájoni Kancionáléból
Kutató és gyűjtőmunka: a reneszánsz emberek élete, felfedezések hatása az életmódra, érdekességek reneszánsz polihisztorok műveiből, Hess András nyomdája, Dürer magyar vonatkozásai
Történelmi, irodalmi, népművészeti, társművészeti kapcsolódások keresése
A zenetörténeti korszakok és a történelmi időszalag különbségének megfigyelése
Hangszerábrázolás a képzőművészetben –szimbolikus ábrázolás 	
A reneszánsz művelődéstörténet kiemelkedő eseményei, képviselői
Luther, Kálvin, Shakespeare
Bibliafordítások
Dürer, Michelangelo, Leonardo, Tiziano, Brueghel, Botticelli, Donatello stb. 
Erdélyi fejedelemségek
Az első szabad vallásgyakorlat törvénye (Torda)
Mátyás uralkodása
Kolumbusz utazásai
Kopernikusz világképe
Nándorfehérvár 
Mohács
Janus Pannonius
Kempis Tamás
A jezsuita rend
	
A kamarazene (9/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. 
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	
A kamarazene

A témakör elemei:
Az együttmuzsikálás különböző formái – reneszánsz kamarazene: musica da camera, musica da chiesa, toronyzene, duó/duett, trió/tercett, quartett, klasszikus vonósnégyes, dal, kamarazenei művek, kamarakórusra írt művek, 
átiratok, feldolgozások ismétlése, fúvósötös, zongoraötös
Több hangszerre írt kamaraművek, a dzsessz mint kamarazene
Elsajátítandó ismeretek:
Az együttmuzsikálás történeti kialakulása
A legfontosabb kamarazenei műfajok
Kamarazenei hangszer összeállí-tások 
Társas zenélés jelentőségének és szépségének felfedezése
Fogalmak:
Musica da camera, musica da chiesa, duó/duett, trió/tercett, quartett, quintett, sextett, vonósnégyes, fúvósötös, zongoraötös, dzsessz, dal, kamarakórus, kamarazenekar, toronyzene, feldolgozás, átirat
	
Egyszerű mozgássorok, tánclépések megismerése
Reneszánsz táncdallam hangszeres megszólaltatása
Témák megszólaltatása és felismerése
Műdalok éneklése zongorakísérettel
Egyéni vagy csoportos kutatómunka: közismert személyiségek mint amatőr muzsikusok
Nagy muzsikusok nyilatkozatai a kamarazenélésről
Vezetés, közreműködés
Beszélgetés a társas zenélés személyiségformáló hatásáról
Kamarazene és az élet „kamara-műfajai” közti összefüggések, analógiák megfigyelése
Házimuzsika és koncertpódiumi előadások összehasonlítása
Tánc, társastánc mint a „kamarázás” mozgásformája
Kamarazenei együttesek hangszer összeállítása – hallás utáni felismerés
Hangszínek illeszkedésének megfigyelése a különböző kamarazenei együttesekben	
Csoportdinamika
A team munka jelentősége korunkban
Társas intelligencia
Egymásra hangolódás a sportban csapatjátékok, szinkronugrás, jégtánc, légtornászok	

Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó – részösszefoglalás (9/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete.
A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása	Művészeti korok áttekintő összefoglalása. III. Barokk, rokokó – részösszefoglalás 
A témakör elemei:
A barokk stílusú zene jellegzetes szemelvényei
A barokk stílusú oratórikus műfajok szemelvényei 
A barokk concerto (Vivaldi: A négy évszak), concerto grosso, az orgona, a zongora, a csembalo, a gitár
Fúga, szvit, barokk tánctételek, 
Rokokó stílusú zeneművek részletei
A kuruc kor zenéjéből
Vietorisz és Kájoni kódex tételei
Elsajátítandó ismeretek
A barokk zene legfőbb stílusjegyei: continuo, teraszos dinamika, szekvencia, mozgó basszus, a monodikus stílus
Barokk hangszerek, a barokk zenekar összeállítása
Legfontosabb műfajok: oratórium, kantáta, passió, szvit, fúga, fantázia, concerto, concerto grosso, balett
Tánctételek
Ritornell szerkezet Vivaldi A négy évszak c. concertójában 
J. S. Bach az ember és a zeneszerző
A társművészetek: 
A rokokó stílusjegyek
A kuruc kor zenéje Magyarországon
Középkor, reneszánsz, barokk, rokokó összehasonlítása, stílusfelismerési jártasság
Fogalmak
Motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, korálfeldolgozás, korálelőjáték, requiem, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Dies irae, Salve Regina, Tantum ergo
Barocco, rokokó, copf-stílus, continuo, concerto, concerto grosso, fúga, fantázia, szvit, partita, kantáta, szekvencia, monódia, recicativo secco, accompagnato, ritornell, sinfonia, pizzicato	

Barokk témák a többször meghallgatott művekből
Kánonéneklés, többszólamú szemelvények éneklése
Kuruc dalok éneklése
Egyszerű dallamok a Vietórisz vagy a Kájoni kódexből
Egyéni és csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiban
Egyszerű egyszólamú és többszólamú tételek Esterházy: Harmonia Coelestis c. művéből a megismert tételek meghallgatása
Zenehallgatás: barokk concerto, concerto grosso, kantáta és szvit, valamint oratóriumtételek 
A barokk stílusjegyek felismerése
Rejtvény: Stílus felismerési játék a középkor, reneszánsz, barokk és rokokó köréből 
Jártasság szerzése az egyes zenetörténeti korokban	

Céhes élet
Bocskai
Rákóczi
Zrínyi
XIV. Lajos
Apáczai Csere János
Pázmány Péter
Iskoladrámák
Memoári irodalom
La Fontaine – mesék
Piaristák Magyarországon
Goldoni – színház 
Moliére
Barokk építészet, kertépítés
Newton
Galilei
Tudományos forradalom
A porcelán	

A továbbhaladás feltételei
Tudjon legalább 7-8 különböző műfajhoz tartozó magyar népdalt elénekelni 1-2 versszakkal, csoportban.
Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz legalább 2 éneket énekelni csoportban.
Ismerje a Nagyhéthez kapcsolódó legfontosabb szimbólumokat.
Ismerje a zenetörténeti korok elnevezését, egymásutánját.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon korokba sorolni gregorián, trubadúr, históriás ének, reneszánsz, barokk dallamokat, esetleg néhány jellemző stílusjegy felsorolásával.
Tudja meghatározni a kamarazene fogalmát, megnevezni leggyakoribb formáit.

10. évfolyam
Óraszám: 	36/év
1/hét

Ajánlás az éves óraszám felosztására 

Témakör sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Népszokások, jeles napok	7	
2.	Egyházi énekek, egyházi összefoglalás	8	
3.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor	4	
4.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
V. Romantika, Saint-Saens: Állatok farsangja	5	
5.	Liszt Ferenc: Les Preludes	2	
6.	Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet	2	
7.	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
VI. XX. század, Dohnányi: Rurália Hungarica	5	
8.	Összegzés	3	

Népszokások, jeles napok (10/1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben 
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Anyaggyűjtés, rendszerezés, kritikus gondolkodás, képi információ földolgozása
Hatékony információkezelés, lényegkiemelés, osztályozás, összefüggések felfedezése
Tanulás tanítása
	
Népszokások, jeles napok

A témakör elemei:
Családi élethez tartozó népszokások, naptári évhez kapcsolódó jeles napok énekei
A szokások, szimbólumok
Bartók Béla: Magyar parasztdalok
Kodály Zoltán: Kállai kettős című műveknek népdalai
Elsajátítandó ismeretek:
A népdal szerepe a paraszti életben
Szokások, rítusok jelentősége
Jeles napok mögöttes tartalma, szokásai, zenéje
Hit és élet összekapcsolódása
Visszatérő ünnepeink
Fogalmak:
Jeles napok, Kalendárium, népszokás, vőfély, kéretés, kézfogó, koma, komaasszony, komatál, zöldágszedés, kikérés, hérész
Napfordulók, mozgó ünnepek, lucaszék, lucázás, kotyolás, lazarett, liturgikus dráma, misztériumjáték, rekordáció, kántálás, regölés, védőszentek, János-áldás, dikció, Aprószentek, hejgetés, talalaj, búsójárás, tuskózás, Gergely-járás, kiszehajtás, villőzés, májusfa, pünkösdölő
	
Zenei emlékezet fejlesztése, tanult népdalok felidézése
Dalkincsbővítés, szokásokhoz, jeles napokhoz kapcsolódó énekek
Népdalok stílusos előadása egyénileg és csoportban
Lakodalmas, vagy liturgikus dráma megjelenítése, illetve dokumentumfilm megtekintése
Egyéni és csoportos kutatómunka a jeles napok népszokásainak tájegységekre jellemző sajátosságairól
Mögöttes tartalmak felfedezése a szokások kialakulásában
Lakodalmas tánckoreográfia megtekintése 
Beszélgetés: hogyan élnek/élhetnek tovább népszokásaink?	
Egyházi – világi jeles napok ünnepei
Tájegységek szokásai, viseletei, építészete
Kalendárium
Mozgó ünnepek
A magyar nyelv megtartóereje, zeneisége
A Kállai kettős néptánc jellegzetes motívumai viselete, tájegysége
Egyéni gyűjtés alapján: lakóhelyhez, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, kapcsolódó, illetve más úton megismert népszokások, gyűjtése, rendszerezése

Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás (10/2. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Európai viszonyok művészi kifejeződése
Hon- és népismeret, nemzeti identitás, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire
Történelem és művészet egymásra hatása
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
Más felekezetek értékeinek támogatása, nyitottság a megismerésre
Énkép, önismeret, hazaszeretet,
Hon- és népismeret
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony önálló tanulás
Megfigyelések tapasztalatainak átgondolása, lényegkiemelés
Modellalkotás, oksági gondolkodás, rendszerezés
Tudáselemek közötti különféle jellegű kapcsolatok keresése, felismerése, analógiák felismerése, keresése
Összehasonlítás, osztályozás, rendszerezés
Információgazdálkodás, tanácskérés
Alkotóképesség
Tanulás tanítása
	Egyházi énekek, egyházzenei összefoglalás 
A témakör elemei 
Egyházi énekek, egyházzenei ismeretek ismétlése, összefoglalása, kibővítése (ld. 8. oszt. 3-4 témakör.)
Requiem, Mindenszentekhez és Halottak napjához kapcsolódó énekek
Húsvét vigiliájának énekei
Húsvéti misztériumjáték
Elsajátítandó ismeretek
A 8. osztály 4. témakör ismereteinek elmélyítő ismétlése
A requiem tételei, latin szövegek jelentése
A Húsvéti vigilia: fény meggyújtás, Exultet, Az Allelúja visszaadása, Mindenszentek litániája, a szentsír felnyitása, Körmeneti énekek
A húsvéti misztériumjáték
Az egyházzene sajátos funkciója
Fogalmak:
Kanció, zsoltár, himnusz, alleluja, korál, ortodox, görög-keleti, görög katolikus, ökumené, református,
   lutheránus, kálvinista, baptista, bizánci
Egyházzene, világi zene, 
motetta, oratórium, passió, turba, evangelista, kantáta, korálfeldolgozás, korálelőjáték, Ave Maria, Stabat Mater, Te Deum, Veni Sancte, Salve Regina, Tantum ergo
Requiem, Dies irae, Lacrimosa, Libera me, vigilia, Exsultet, musica sacra

Egyházi dalkincs fölelevenítése, bővítése, funkcióba helyezése
Ismert dallamok liturgiai vagy ünnepköri rendszerezése
Húsvéti misztériumjáték megjelenítése
Taizé-i imádság – szólókkal, hangszerekkel, könyörgésekkel, több szólamban – szervezése meghatározott céllal
Zsoltártónusok ismétlése
Zenehallgatás: requiem- tételek, ismert egyházzenei művek stíluskorszakban való elhelyezése
Vita: egyházzenei művek koncertpódiumon. Mi az egyházzene elsődleges funkciója?
Tartalom és forma egységének megfigyelése klasszikus egyházzenei alkotásokban
A legismertebb egyházzenei műfajokat képviselő zeneművek, részletek meghallgatása
Könyvtári munka: zeneszerzők hite, hitvallása	

A szakrális művészetek szimbólumai
Az imádkozó ember az irodalomban
Istenes versek
Híres emberek hite, istenkeresése
Bibliai témák a képzőművészetben és az irodalomban	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. IV. Klasszikus kor (10/3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása

	Művészeti korok áttekintő összefoglalása
IV. Klasszikus kor 
A témakör elemei 
Bécsi klasszicizmus – a zenében
Klasszicizmus a társművészetekben
W. A. Mozart az ember és zenéje
A szonátaforma, a klasszikus versenymű, a szimfónia és a vonósnégyes, egy- két- és háromtagú formák, a triós forma, a divertimento és a szerenád
L. v. Beethoven, az ember és zenéje
Haydn élete és Mozarthoz fűződő barátsága
Klasszikus kánonok, műdalok, műzenei szemelvények
Elsajátítandó ismeretek
Legfontosabb klasszikus műfajok, a formaalkotás módjai
A klasszikus szimfonikus zenekar hangszerei, ülésrendje
A szonátaforma, a triós forma
A menüett
Fogalmak:
Bécsi klasszicizmus, klasszicizmus, zene/komolyzene, biedermeier, empire, crescendo, decrescendo, periódus, szonáta, szonátaforma, expozíció-kidolgozás-repríz, főtéma, melléktéma, kadencia, coda, trió, szerenád, divertimento, variáció, scherzo, menüett 	

Klasszikus műdalok, kánonok, témák ismétlése és új dallamok tanulása
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása
Különböző ütemfajták ütemrajza – „vezénylés”
Zenehallgatás: klasszikus formák formaalkotó elemeinek megfigyelése, felismerése
Kutatómunka és megbeszélés tanári irányítással: Életpálya – alkotás – történelmi hatások – életkörülmé-nyek egy-egy zeneszerző életútján 
Zene – képzőművészet – irodalom: közös klasszikus vonások
Egyéni vagy csoportos kutatómunka a kapcsolódási lehetőségek témáiból 	

Csokonai V. M.
Pollack M.
Ferenczy I.
Enciklopédia
Linné rendszertana
Gőzgép, gőzmozdony (közlekedés az 1700-as évek végén)
Felvilágosodás, nyelvújítás
Goethe, Schiller,
Mária Terézia
Napóleon
Szentimentalisták költészete
Tartalom és forma egyensúlya vagy aránytalansága a képző-művészetben és a min-dennapi élet területein
	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. V. Romantika (10/4. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása 
Tanulás tanítása
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, V. Romantika
 A témakör elemei: 
Romantika a zenében
Nemzeti romantika
Nemzeti táncok a műzenében
A romantikus nagyopera
Zenei miniatűrök
Romantika virtuózai
Elsajátítandó ismeretek
Romantikus stílusjegyek a társművészetekben – zenei analógiája a zenében
Polonaise, mazurka, polka, ländler, trepak
Palotás, csárdás, verbunk
A szimfonikus költemény a programzene, mint a romantikus érzelemvilág kifejezője
A romantikus nagyzenekar hangszerei
Romantikus kisformák, műfajok: prelűd, noktürn, ballada, impromtu, etűd, románc
Dalciklus
A virtuozitás a romantikában
Schubert, a dalok költője
Fogalmak:
Romantika, ballada, regény, prelűd, etűd, impromtu, noktürn, dalciklus	

Romantikus dal éneklése kísérettel
A megismert zeneművek énekelhető témáinak reprodukálása, majd felismerése
Zenehallgatás: romantikus stílusjegyek, formák, hangszerösszeállítás, érzelmi tartalmak megfigyelése, Saint-Saëns: Állatok farsangja c. mű meghallgatása
A vezénylés története – könyvtári munka
Nagy karmesterek vezényelnek. Koncertfilm megtekintése

Zeneszerzők kortársai, emberi kapcsolataik – egyéni kutatómunka
Liszt Ferenc magyarsága – dokumentumelemzés
Rézfúvós hangszerek új lehetősége: a ventil – kiselőadás (esetleg meghívott vendég hangszeres bemutatója)
Zene – képzőművészet rokon érzések kifejezése különböző eszközökkel	

Népszínművek
Grimm/Andersen mesék
Kis Áron játékgyűjteménye
1848-as forradalmak
Széchenyi, Kossuth
Tolsztoj, Dosztojevszkij
Arany, Petőfi, Vörösmarty, Kölcsey, Gárdonyi, Jókai, Madách
Don Bosco, Szalézi rend
Brunszvik Teréz óvodája
Kötelező népoktatás
Bolyai testvérek
Vasút, telefon, autó, rádium/röntgen	
Liszt Ferenc: Les Preludes (10/5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Liszt Ferenc: Les Preludes

A témakör elemei:
A mű programja
A program egyes témái
Elsajátítandó ismeretek
La Martine: Előjátékok c. verse, - mint program
A program jelentése a hívő zeneszerző számára
A metamorfózis megoldása Liszt művében
A programnak megfelelő zenei témák
Fogalmak: 
Metamorfózis, abszolút zene, programzene, szimfonikus költemény	

A programadó költemény megismerése
Az egyes témák éneklése
A témák hangszerelésének megfigyelése
A teljes mű meghallgatása az előkészítés után 
Beszélgetés a zene hozzáadott érzelmi tartalmáról
Életünk, mint „előjáték”: a programadó gondolat aktualizálása	

Metamorfózis a képzőművészetben, az irodalomban, a természetben
Élet és halál ábrázolása: az egyes művészeti ágakban és a mindennapokban
Történelem, korrajz
Liszt Ferenc magyarsága	
Erkel Ferenc: Bánk bán – keresztmetszet (10/6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőtt-lét szerepeire 
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése
Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Erkel Ferenc: Bánk bán

A témakör elemei:
Erkel életútja
A nemzeti opera
Az opera jellemzői
A verbunkos stílus az operában
Az opera keresztmetszete
Elsajátítandó ismeretek
Integratív gondolkodásmód kialakítása, az opera műfajáról tanultak megfigyelése és fölismerése a teljes opera keresztmetszetében
Érzelmi kifejezések, zenei megoldások, romantikus stílusjegyek, előadói apparátus, történelmi vonatkozások
Fogalmak:
 Katarzis, opera, bel canto, Sprechgesang, recitativo, librettó, balett, nyitány ouverture, jelenet, koloratúr, szubrett, prima donna, balerina,
Kis nyújtott ritmus, kis éles ritmus, bokázó, kétrészesség, prozódia, triola, verbunk, az „ungár-skála”, körverbunk, szólóverbunk, palotás, csárdás, magyar nóta, népies műdal, cigányzene 	

Énekelhető témák reprodukálása
Ismert részletek fölelevenítése
Történelmi háttér megismerése (tanulói kiselőadás)
Verbunkos stílusjegyek azonosítása az operában
Egyéni kutatómunka Erkel és kortársai, a Bánk bán jelentősége és aktualitása Erkel korában
Egyéni érzelmek kifejezése zenével – csoportmunka, az opera részletei alapján
A mű keresztmetszetének meghallgatása vagy színházi előadás megtekintése
Korabeli dokumentumok, zenekritika 	

Katona József: Bánk bán
Történelmi korok és aktualitások 
Házasság, hűség, elkötelezettség
Erkel kora – mai aktualitása 
Hazaszeretet
Erkel munkássága	
Művészeti korok áttekintő összefoglalása. VI. XX. század (10/7. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok 	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények, érzések, tények kreatív kifejezése, a művészet különféle kifejezőeszközei, önkifejezés, művészeti alkotások értő és beleérző ismerete
Kulturális örökség tudatosítása 
Emberi viszonyok művészi kifejezései, beleérző ábrázolása 
Hon- és népismeret, felkészülés a felnőttlét szerepeire 

Anyanyelvikommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képisége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, kapcsolatokhoz szükséges normatudat, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak, hangszín, hangsúly, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben
Egyén, csoport, nemek iránti előítélet, a humor eszközeivel
A humor szerepének felismerése a mentális egészségben
Társadalmi érzékenység
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Problémamegoldás, információgyűjtés, hatékony információkezelés, megfigyelés, rendszerszemlélet, oksági gondolkodás, összefüggések felismerése, következmények, alternatívák megfogalmazása, kritikai gondolkodás, osztályozás, rendszerezés
Történetiség követése, tudománytörténeti és művelődéstörténeti források rendszeres használata
A múlt, jelen, jövő idősíkjain való mozgás gyakorlása
Tanulás tanítása
	Művészeti korok áttekintő összefoglalása, VI. XX. század
 A témakör elemei:
XX. századi zeneszerzők jellegzetes stílusjegyeket tartalmazó művei. (Debussy, Schönberg, Bernstein, Orff, Ravel, Bartók, Kodály, Gershwin, Kurtág, Ligeti, Pendereczki, Dohnányi, Honegger, Messiaen)
Filmzene részletei
Elsajátítandó ismeretek:
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus
Bruitizmus, elektronikus zene, minimálzene, a Sprechgesang mint a XX. századi életérzés kifejezői
A ritmus jelentősége
A filmzene sajátosságai
Magyar kortárs zeneszerzők
Fogalmak: 
Impresszionizmus, avantgarde, szeriális zene, aleatória, dodekafónia, folklorizmus, expresszionizmus	

Énekelhető témák Kodály, Bartók, Dohnányi, és a magyar kortárs zeneszerzők műveiből – népzenei alapú alkotásokból
Az impresszionizmus a zenében és a képzőművészetben – összehasonlító elemzés tanári vezetéssel
A magányosság érzése – Schönberg: Pierrot Lunairé című művében
Zenehallgatás: válogatás ismert filmzenékből
A némafilm zenéje
A Bolero – ritmus Ravel zenéjében – kottakövetéssel
Egyéni kutatómunka – Kodály, az ember, a nemzetnevelő 
Mit akart Kodály?
Mi a Kodály-módszer? 
Kodály Zoltán: A nemzetnevelő
Kodály – Bartók barátsága
Kodály – Bartók: az ember	

Szecesszió, 
Futurizmus
Konstruktivizmus
Szürrealizmus
Kubizmus
Posztimpresszionizmus
Trianon
Fasizmus
Kommunizmus
1956-os forradalom
Atomenergia
Számítógép
Űrkutatás
Szervátültetés
Tv
C-vitamin stb.
XX. századi magyar irodalom
Kolbe atya
Kalkuttai Teréz anya
Mindszenty József
Apor Vilmos
Márton Áron
Batthyány-Strattman László	

Összegzés. (10/8. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Az esztétikai megismerés fontosságának felismerése
Élmények, érzések, elképzelések kreatív kifejezése
A tradicionális művészetek szerepének tudatosítása
Épületek, terek kultúrája, 
Modern művészeti kifejezőeszközök és a zeneművészet kapcsolódási pontjainak felismerése
Kulturális örökségünk szerepe a személyiségfejlődésben
Művészeti alkotások értő és befogadó ismerete
A kulturális többféleség elismerése
Ízlésfejlesztés, igényes válogatás
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi önkifejezés, műalkotások és előadások elemzése
Saját nézőpont összevetése másokéval
Önismeret, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, érdeklődés, fogékonyság
Esztétikai érzék, esztétikai élmények befogadásának képessége, a szépségélmény szerepének tudatos felhasználása a személyiségfejlődésben
Én – azonosságtudat
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények és vélemények kifejezése, értelmezése (szóban és írásban) helyes és kreatív nyelvhasználat, szókincs
Saját érvek helyzetnek megfelelő, meggyőző megfogalmazása és a célcsoporthoz igazodó kommunikáció
Kritikus és építő jellegű párbeszéd
Etikai minőség tisztelete
Nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete
Nem nyelvi jelek szerepe, alkalmazása

Digitális kompetencia
ITS magabiztos és kritikus használata, a módszereknek az adott feladathoz illeszkedő, célszerű kiválasztása, hatékony használata
Komplex információ előállítása, bemutatása, megértése, internetes kutatás
Szociális és állampolgári kompetencia
Saját fizikai és mentális egészségre vonatkozó ismeretek
Együttműködés, magabiztosság, integritás. 
Kompromisszumra való törekvés
Változások iránti fogékonyság, mások nézőpontjának figyelembevétele
Empátia
Döntésképesség – döntési pontok felismerése, rutin kiépítése, határozottság megszerzése
Társas aktivitás, egyéni adottságokhoz igazodó feladatvállalás
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása
Közügyek iránti érdeklődés, szolidaritás
Környezettudatosság
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Testi és lelki egészség
Felkészülés a felnőttlét szerepeire
Hatékony, önálló tanulás
Idővel, információval való hatékony gazdálkodás egyénileg és csoportban
Szükségletek/lehetőségek felismerése
Tanulás folyamatának ismerete
Tudás és képességek felhasználása különböző élethelyzetekben
Közös munkára való képesség, saját munka értékelése, tanácskérés, információkeresés, problémamegoldás 
Tudáselemek közötti kapcsolatok felismerése, felhasználása, rendszerezése
Oksági gondolkodás, modellalkotás, lényegkiemelés, analógiák kiemelése, analógiákon alapuló játékos ismeretszerzés 
Azonosságok, különbözőségek megállapítása 
Emlékezetfejlesztés
Új tudás iránti igény, kíváncsiság, kiegészítő információk keresése
Történetiség követése
Tanulás tanítása	Összegzés

A témakör elemei:
A zenei műveltség alapjai
Korok, stílusok, zeneszerzők, műfajok, zeneelméleti ismeretek, szakkifejezések
Zeneművek, hangszerek
Népzene, más népek dalai
Műdalok, műzenei szemelvények
Egyházzene, egyházi énekek
Zene és tanulás kapcsolata 
Elsajátítandó ismeretek:
A megszerzett tudás aktivizálása, alkalmazása a jártasság élménye, a zene szerepének tudatosítása 
Fogalmak:
Az eddig elsajátított ismeretekből leszűrt fogalmak	

Dalolás, egyéni és csoportos muzsikálás
Többszólamú éneklés, éneklés kísérettel
Többször meghallgatott zeneművek szemelvényeinek meghallgatása, stílusjellemzők alapján történő rendszerezése, témafelismerés, játék, hangszerek, együttesek felismerése 
Kutatómunka, csoportmunka, beszélgetés – a zene szerepe az ember életében Hétköznap, ünnepek, szórakozás
Tanult népdalok, népénekek, zenei szemelvények fölelevenítése – a hozzájuk kapcsolódó élmények, ismeretek társítása
Választott, a tanult anyaghoz kapcsolódó témából kiselőadások összeállítása a teljes tanévben
Zenei szakkifejezések, fogalmak rendezése	

Művelődéstörténeti korszakok, társművészetek irányzatai, alkotói, történelmi események kultúrtörténeti háttere 
Néprajz, honismeret
Önismeret, vitakultúra, retorika
Írók, költők, tudósok, alkotók a zenéről
Zeneipar, reklám és a zene	

A továbbhaladás feltételei:
Egy-egy népdal éneklése a tanult új műfajokból, kotta nélkül 2 versszakkal, csoportban.
Ismerje a népdalelemzés kategóriáit.
Tudjon egyszerű többszólamú éneklésbe bekapcsolódni: kánon, taizé-i dal, más népek dalai.
Ismerje a hangköz, hangzat fogalmát.
Tudjon egy korált és további négy egyházi éneket a közösséggel együtt, kotta nélkül elénekelni.
Ismerje saját védőszentje legfőbb jellemzőit.
Tudja meghatározni a lényeges különbséget egyházzene és világi zene között. 
Ismerje a főbb egyházzenéhez kapcsolódó kifejezéseket, fogalmakat.
Ismerje az opera fő jellemzőit, valamint tudjon felsorolni néhány rokon műfajt.
Tudjon néhány dzsessz-zenei műfajt fölsorolni, ismerje föl a többször meghallgatott szemelvény alapján a dzsessz-zene jellemzőit.
Tudjon életfordulókhoz, jeles napokhoz kapcsolódó népdalt kotta nélkül, több versszakkal, stílusosan csoportban énekelni. Tudjon minden egyházi ünnepkörhöz és a szentmise egyes liturgikus részeihez kapcsolódóan 2-2 egyházi éneket énekelni csoportban.
Tudja megfogalmazni a különbséget egyházzene és világi zene között, tudjon néhány fontos egyházzenei műfajt fölsorolni.
Tudja a szentmise kötelező részeit megnevezni.
Nagyon jellegzetes szemelvények alapján tudjon zenetörténeti korokba helyezni klasszikus, romantikus és XX. századi zeneműveket, esetleg néhány jellemző stílusjegy fölsorolásával.
Tudja felsorolni az opera legfontosabb műfaji jellemzőit.
Ismerje a metamorfózis és a programzene fogalmát.

Értékelési szempontok, 9 – 10. osztály
A tanulásszervezés szorosan összefügg a tudatosan megtervezett, átgondolt értékelési tevékenységekkel. Tantárgyunkban a diagnosztikus (helyzetfeltáró), a formatív (fejlesztő) és a szummatív (minősítő) értékelési módot egyaránt alkalmazzuk. 
Folyamatosan adjunk lehetőséget az önként vállalt, egyéni arculatú feladatmegoldásra. (A tanév folyamán kb. 4 önálló közreműködés – beszámoló, produkció, adatgyűjtés/feldolgozás várható el ebben a korosztályban). Kínáljuk föl a lehetőséget, hogy a diákok képességeiknek és érdeklődési körüknek megfelelően választhassanak az alternatívák közül. 
Legyen lehetősége a tanulónak szóban, írásban, illetve otthoni házi feladat formájában is számot adni tudásáról.
Jó, ha a tanár által meghatározott követelményeket, szabályokat, szempontokat ismertetve rendszeresen alkalom nyílik az önértékelésre is. Az egyéni teljesítmények mérlegelésébe az osztálytársakat is egyre inkább bevonhatjuk. Így alapozódhat meg a beilleszkedést segítő reális bírálat – önbírálat másokra figyelni tudó gyakorlata, valamint a kudarc és a siker adekvát kezelésének módja.
Minősítsük mindazt, amit a tantárgyhoz kapcsolódóan a tanulás, kompetenciafejlődés folyamatában is értéknek tekintünk. Tehát a tételes eredményeken túl a hozzáállást, az együttműködést, a kommunikáció minőségét, az egyéni előrehaladást, az órai tevékenységet, az önálló információföldolgozást, a tervezést, önértékelést, a más tantárgyi tudással való összefüggés-keresést stb. 

Összegezve: Értékelésünk is építsen a kommunikációs, empatikus befogadói és kooperatív készségekre, ne csak a zeneművészet szűk, zárt rendszerén belül mozogjon, összefüggéseket, összefoglaló elemeket, tematikus kapcsolódásokat is kérjen számon, részesítse előnyben a megszerzett ismeretek mobilizálását, alkalmazását. Így elkerülhetőbbé válik az a gyakori hiba, hogy a könnyebben mérhető eszközjellegű ismeretek (évszámok, definíciók, szerkezeti, formai jegyek fölsorolása, szolmizáció) céllá válnak.

Kerettanterv a Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium Kórusa számára

A kórus tantárgy oktatásának célja, olyan pozitív élménynyújtás, amely a tanulók zenei és közösségi élményhez juttatásával hat az emberi kapcsolatokra és ezen keresztül az egyén személyiségfejlődésére.

A kórusfoglalkozás feladatai
Ösztönözze a tanulót a kórusirodalom, illetve a zeneirodalom megismerésére.
Fejlessze a tanulók
– hallását,
– ritmusérzékét,
– tempó– és dinamikai érzékenységét,
– hangszínek iránti igényét,
– kottaolvasási készségét,
– zenei memóriáját,
– zenei ízlését,
– stílusérzékét,
– formaérzékét,
– hangképző– és intonációs gyakorlatok segítségével a harmonikus hallását.
Ismertesse meg a kórustagokat
– az emberi hang sajátosságaival, kifejezési lehetőségeivel a csoportos hangképzés által,
– a kórusműveken keresztül a zeneirodalom különböző stíluskorszakaival.
Tudatosítsa a tanulókban az alkalmazkodóképesség fontosságát zenei és emberi szempontból is.

Az iskolai kórus tantervben az egyedi személyi, korosztályi összetétel és a különböző tudásszintek miatt nem lehet egységes, évfolyamokra lebontott követelményeket meghatározni.
A felsorolt feladatok a fejlesztési területeket spirálisan jelölik avval, hogy az eredmények mindig a konkrét művek előadásában teljesülnek.

Fejlesztési feladatok
– az aktív éneklési kedv felkeltése, az éneklési kultúra kialakítása, továbbfejlesztése. 
– a együtthangzás megvalósítása, a harmonikus hallás és formaérzék fejlesztése,
– a résztvevők korosztályától, egyéni tudásától függően kánonok, két–, háromszólamú egynemű karok, igényesebb három és négyszólamú művek, vegyeskari művek megszólaltatása
– hangképző és intonációs gyakorlatok a kórus tiszta, egységes, szép hangzásának kialakítására
– a szólamok ritmikailag pontos, dallamilag hibátlan megtanulása megfelelő formálással, szövegejtéssel,
– a zene akusztikai összefüggéseinek ismeretében a tiszta intonáció énekkari gyakorlatának megvalósítása. 
– kiegyenlítettség az egyes szólamok és a kórus egésze között:
– hangszín–kultúra fejlesztése, az  intonációs különbségek felismerése, javítása
– az egységes, kultúrált énekkari hangyás megteremtése.

Követelmény
A kórus
– tudjon a kórusvezetővel együttműködni 
– a dallamot a vezényléssel kapott instrukcióknak megfelelően formálni
– tudjon, tisztán, pontos szövegmondással, a mű érzelmi tartalmának megfelelő kifejező előadással énekelni. 
–  szereplés során az énekkar valamennyi tagja legyen képes képességei legjavát nyújtani 

Ajánlott tananyag
Agócsy – Irsai: Énekeljünk–muzsikáljunk
Ars musica kötetek (Möseler Verlag Wolfenbüttel und Zürich) M52031–52035
Bartók Béla kórusművei (27 egyneműkar)
Bárdos Lajos: 20 és 40 egyneműkar
Bárdos Lajos: Kicsinyek kórusa I–IV.
Bárdos Lajos:  Vegyeskarok
Chor Aktuell – Ein Chorbuch für Gymnasien (Gustav Bosse Verlag 1983)
Csányi László:  Gyermekkórusok kótáskönyve
Egyházi karénekeskönyv I–II. (Kiadja: Magyarországi Evangélikus Egyház Sajtóosztálya)
Eszterházy Pál: Harmonia Caelestis
Forrai Miklós: Duettek I–II.
Forrai Miklós: Ezer év kórusa
Forrai Miklós: Öt évszázad kórusa
Gastoldi:  3 balletti
Kánongyűjtemények: 25 angol kánon
Bárdos:  77 kánon
Haydn:  Kánonok
Mozart:  30 kánon
Péter József:  165 kánon
Kerényi M. György:  Énekiskola – Társasének IV.
Kodály Zoltán: Bicinia Hungarica I–IV.
Kodály Zoltán: Gyermek– és nőikarok
Kodály Zoltán: Vegyeskarok
Liber usualis (gregorián dallamok gyűjteménye)
Mozart:  6 noktürn
Nádasdy Kálmán:  Társas énekek
Szőnyi E.:  Biciniumok

Kardos Pál:  Kórusnevelés, kórushangzás
Kodály Zoltán:  Énekeljünk tisztán

Követelmények a program elvégzése után

A kórus legyen képes önálló, élményt adó szereplésre.
Tudjon
– fegyelmezetten viselkedni úgy a próbákon, mint a hangversenyeken,
– „vezénylésre” énekelni.

A tanuló ismerkedjék meg a kórusirodalom számos remekművével.
Tudjon jól tájékozódni a különböző stíluskorszakokban.
Tudja
– helyes légzéstechnikával,
– tiszta intonációval,
– pontos ritmusban,
– érthető szövegmondással,
– helyes tempó– és dinamikai választással,
– művészileg kidolgozottan – stílushű formálással, szuggesztivitással – elénekelni szólamát.

Rendelkezzék
– jó kottaolvasási kézséggel,
– zenei memóriával.
Hallgassa a többi szólamot és hangszínével alkalmazkodjék hozzá, ezáltal segítve az egységes kórushangzás megteremtését.

A tananyag feldolgozásához szükséges kötelező (minimális) taneszközök
Megfelelő akusztikájú, hangszigetelt, szellőztethető, csoportos oktatásra alkalmas tanterem, jó minőségű, jól hangolt zongorával.
Ötvonalas tábla.
Felvételek készítéséhez és lejátszásához használható audióvizuális eszközök.
Metronóm, hangvilla, kottaállvány.
Ajánlott a kórus színpadi megjelenését emelő egységes formaruha.

Kerettanterv a Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium zenekara számára

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

A zenekar tehetséggondozó foglalkozás. Működésével a tehetséges, az érdeklődő tanulóink számára magasabb szintű, elmélyültebb tudást kínálunk. 
Az zenekari órák legfőbb céljai megismertetni a gyermekeket a zenélés örömével, valamint kulcsokat adni számukra a zene élményt nyújtó megismeréséhez, megértéséhez és élvezetéhez. A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. Ezeknek a céloknak az elérését segíti a kiválasztott repertoár.
Tanári feladatunk a zenei ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

A zenekari foglalkozás feladatai
Ösztönözze a tanulót a hangszeres zenei produkcióra.
Fejlessze a tanulók
– hallását,
– ritmusérzékét,
– tempó– és dinamikai érzékenységét,
– hangszínek iránti igényét,
– kottaolvasási készségét,
– zenei memóriáját,
– zenei ízlését,
– stílusérzékét,
– formaérzékét,

5-12. évfolyam Zenekar

Óraszám: 74 óra/év
                 2 óra/hét
Témakör
sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás	4 óra	
2.	Zenei reprodukció, kreatív zenei gyakorlatok, kottaolvasás alapjai.	10 óra	
3.	A tanév proramjához kapcsolódó fellépésekre felkészülés Egyházi művek, egyházi ünnepek, keresztény könnyűzene(I félév.)
	24óra	
4.	Zenei reprodukció, kreatív zenei gyakorlatok, kottaolvasás alapjai.	10 óra	
5.	A tanév proramjához kapcsolódó fellépésekre felkészülés Egyházi énekek, egyházi ünnepek, keresztény könnyűzene(II félév.)
	22 óra	
6.	Búcsúzás Összefoglalás	4 óra	
Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Követelmények a program elvégzése után

A zenekar legyen képes önálló, élményt adó szereplésre.
Tudjon
– fegyelmezetten viselkedni úgy a próbákon, mint a hangversenyeken,
– „vezénylésre” játszani.

A tanuló ismerkedjék meg a zeneirodalom számos remekművével.
Tudjon jól tájékozódni a különböző stíluskorszakokban.

Rendelkezzék
– jó kottaolvasási kézséggel,
– zenei memóriával.

A tananyag feldolgozásához szükséges kötelező (minimális) taneszközök
Megfelelő akusztikájú, hangszigetelt, szellőztethető, csoportos oktatásra alkalmas tanterem, jó minőségű, jól hangolt zongorával.
Ötvonalas tábla.
Felvételek készítéséhez és lejátszásához használható audióvizuális eszközök.
Metronóm, hangvilla, kottaállvány.
Ajánlott a zenekari színpadi megjelenését emelő egységes formaruha.

Kerettanterv a Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium Kicsinyek Kórusa számára

Célok, feladatok, fejlesztendő területek

Az énekkar tehetséggondozó foglalkozás. Működésével a tehetséges, az érdeklődő tanulóink számára magasabb szintű, elmélyültebb tudást kínálunk. 
Az énekkari órák legfőbb céljai megismertetni a gyermekeket az éneklés és a zenélés örömével, valamint kulcsokat adni számukra a zene élményt nyújtó megismeréséhez, megértéséhez és élvezetéhez. A művészeti nevelés elsődleges funkciója a teljes személyiség fejlesztése, a felnőttlét szerepeire való érzelmi felkészülés, a lelki egészség tudatos ápolása, a pszichés energiák feltöltődését szolgáló művészi zene segítségével. Ezeknek a céloknak az elérését segíti a kiválasztott (egyszólamú és kétszólamú) műveket tartalmazó repertoár.
Az iskolai ének-zene tanulás várt eredménye: a zenei gyakorlat és a zenehallgatás során a tanulók széles körű élményeket szereznek, amely segíti őket eligazodni a körülöttük lévő sokszínű zenei világban.
Az iskolai zenepedagógiai munka Kodály Zoltán alapelveire épül, az aktív éneklést és zenélést szorgalmazza, tradicionális népzenén és igényes műzenén alapul. A zenei hallásfejlesztés a relatív szolmizáció segítségével történik. A klasszikus remekművek értő befogadása fejleszti az érzelmi intelligenciát.
Tanári feladatunk az igényes választás segítése, az ízlés formálása, a kritikai szemlélet kialakítása és ilyen értelemben is a környezettudatosság fejlesztése. A több éves nevelési folyamatban a tudatos vezetői irányítás mellett egyre inkább figyelni kell arra, hogy az önálló tanulás készséggé fejlődjön, és természetes igénnyé váljon. 

5 8.. évfolyam Kicsinyek kórusa

Óraszám: 74 óra/év
                 2 óra/hét
Témakör
sorszáma	Témakör	Óraszám	
1.	Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás	4 óra	
2.	Zenei reprodukció Szólambeosztás, beéneklési gyakorlatok, szolmizálás alapjai.	10 óra	
3.	A tanév proramjához kapcsolódó fellépésekre felkészülés Egyházi énekek, egyházi ünnepek Egyszerű többszólamú énekek(I félév.)
	24óra	
4.	Zenei reprodukció Beéneklési gyakorlatok, a szolmizálás gyakorlása.	10 óra	
5.	A tanév proramjához kapcsolódó fellépésekre felkészülés Egyházi énekek, egyházi ünnepek Egyszerű többszólamú énekek(II félév.)
	22 óra	
6.	Búcsúzás Összefoglalás	4 óra	
Ajánlás az éves óraszám felosztására:

Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás (1. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek 	Kapcsolódási lehetőségek
	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Élmények és érzések kreatív kifejezése, művészi önkifejezés, saját nézőpont összevetése másokéval, mindennapi esztétikum szerepe
Tanulás tanítása
Testi és lelki egészség
Anyanyelvi kommunikáció 
A szóbeli kapcsolattartás főbb típusainak használata, kulturált és kifejező nyelvhasználat a mindennapi kommunikációban, mások megismerésének igénye

Szociális és állampolgári kompetencia 
Beilleszkedés, énközlés, identitás, énkép, önismeret, viselkedési és magatartási szabályok, mások nézőpontjainak figyelembe vétele, bizalom építése, empátia együttműködés, magabiztosság, integritás, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés, közösségi együvétartozás kifejezése, kötődés

Énkép, önismeret
Hon- és népismeret
Én – azonosságtudat
Felkészülés a felnőttlét szerepeire	Ismétlés, ismerkedés, ráhangolódás 
A témakör elemei:
Alsó tagozaton tanult dalok, zeneelméleti ismeretek, egyházi énekek
Köszöntő ének ismétlése, új énekes köszöntő 	Az alsó tagozaton tanult dalok, egyházi énekek, zenei fogalmak ismétlése
Dalcsokor összeállítása 
Játékos felismerő gyakorlatok 
Játékos ismerkedési feladatok
Személyes, kedvelt dal eléneklése
Zenei névjegykártya
Zenehallgatási szokásokról
Ritmusjáték az ismert dalok ritmusfordulataiból 
Jellegzetes ritmusképletek a tanult dalokból (éles, nyújtott, táncritmusok) 	Népi játékok
Szokások 
Családi ünnepek népszokásai 
Hittan
Kommunikáció
A bemutatkozás illemszabályai 	
Zenei reprodukció (2. témakör)	
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek
	
Éneklési készség fejlesztése: 
Beéneklő gyakorlatok az óra eleji ismétlés, az alkalmazó rögzítés anyagához kapcsolódóan. 
Kifejező előadásmód, helyes frazeálás. 
Alkalmazkodó ritmus.
Kvintváltás.

Többszólamú éneklési készség fejlesztése:
Két-, esetleg háromszólamú bécsi klasszikus, romantikus kánonok. 
Kürtmenet, tercmenet éneklése.

Zenei anyag:
Magyar népdalok: 
Válogatás régi rétegű és új stílusú népdalokból (15 magyar népdal éneklése).
Jeles napok, ünnepi szokások újabb dallamai (3-4 dallam). 

Nemzeti énekeink megtanulása: 
Erkel Ferenc–Kölcsey Ferenc: Himnusz
Egressy Béni–Vörösmarty Mihály: Szózat 	Szolmizálás gyakorlása fejlesztése Beéneklő gyakorlatok 
A daltanítás módszerei:
 Hallás utáni daltanítás.
Daltanulás kottaképről előkészítve. 
A tonális zenei nyelvének megismerése, különös tekintettel a dúr-moll tonalitás kialakítására. 

	Éneklés szöveggel, szolmizálva a–e”hangterjedelemben. 
Parlando, rubato és giusto dallamok éneklése.
Magyar népdalok kifejező éneklése
Jeles napok énekei	Magyar nyelv és irodalom: verbális kifejezőkészség fejlesztése.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: magyar történeti énekek és a magyar történelem párhuzamai.
Erkölcstan: mű (szöveg) értelmezése erkölcsi szempontok alapján.

Magyart nyelv és irodalom:
Dalok szövegének helyes kiejtése. Szövegértés.	

Egyházi énekek, egyházi ünnepek (3. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, a hit művészi önkifejezése
Kulturális és egyházi életben való részvétel, az ünnepek tartalmának érzelmi befogadása
Én-azonosságtudat, egyetemes kultúra
Testi és lelki egészség
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, tények, érzések kifejezése, értelmezése szóban és írásban, 
helyes és kreatív nyelvhasználat a társadalmi és kulturális tevékenységek során
Megfelelő szókincs használata
Esztétikai minőség tisztelete
Megtalálni és felhasználni, megkülönböztetni különböző szövegeket, információt gyűjteni és felhasználni
Segédeszközök használata

Idegen nyelvi kommunikáció
Az egyházi latin nyelv szellemi közösségteremtő funkciója
Más kultúrák megértésének képessége
Egyetemes kultúra

Szociális és állampolgári kompetencia
Személyes értékorientáció, közjó szolgálata
Európai identitás, együttműködés, alkotó önérvényesítés, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Empátia, közösségi tevékenységek és döntések kritikus elemzése, döntéshozatalban való részvétel
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása, közös értékek
Aktív állampolgárságra és demokráciára nevelés
Én – azonosságtudat
Felkészülés a felnőttlét szerepeire

Hatékony, önálló tanulás
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Tanulás tanítása	Egyházi énekek, egyházi ünnepek
A témakör elemei:
Az aktuális ünnepkörökhöz kapcsolódó egyházi énekek
Tanévnyitó Veni Sancte
Kollégiumok közös szentmiséje
Elsősők fogadalomtétele alkalmából mise a Bazilikában.
Városi ünnepségen szereplés: Adventi gyertyagyújtás a Dobó-téren
Karácsonyi koncert a Szent Bernát Templomban. – 
Elsajátítandó ismeretek:
Ünnepkörök tartalmát hordozó énekek, jelképek
A mise állandó részei
Az ünnepkörök liturgiai sajátosságai 
Fogalmak:
Liturgia – paraliturgia, himnusz, meditáció, Taizé, jeles napok
A mise állandó tételei: Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei	Az egyházi ünnepkörökhöz kapcsolódó ismert egyházi énekek ismétlése
Új egyházi énekek tanulása hallás után
Zsoltározás
Liturgia zenei részeinek összeállítása csoportmunkával, tanári irányítással
Paraliturgikus és jeles napokhoz kapcsolódó szokások felelevenítése (szállás-keresés, betlehemezés, Gergely-járás, újévköszöntő, keresztút, esetleg zenés áhítat, litánia, nagyheti szertartások stb.) 
Taizé-i énekek többszólamú éneklése csoportban, alkalmi hangszeres közreműködésével, esetleg több nyelven
Az ünnepekhez kapcsolódó jellegzetes egyházzenei műzenei szemelvények meghallgatása – a tartalmak képi megfogalmazása; rajz, festmény, grafika, fotó
Néhány rövid latin nyelvű dallam (gregorián, taizé-i)
Zenehallgatás. A mise kötelező tételeiből rövid, követhető részletek – latin szöveg követése 
Irodalmi, zenei osztálykarácsony közös előkészítése
Adventi gyertyagyújtás énekes  imádságainak közös előkészítése
Mária-siralom, mint az egyházi népének egyedülálló magyar műfaja (Volly István gyűjtéséből, vagy meghívott előadóval, esetleg CD-felvételről válogatva)
	Hittan, élő liturgia
Hon- és népismeret, néprajz
Képzőművészet, egyházi ünnepek a képzőművészetben
Irodalom – az ünnepekhez kapcsolódó versek, novellák, idézetek
Gyász, gyászolási szokások, a gyász a népviseletben
Halottak napja, Mindenszentek	

Zenei reprodukció Beéneklési gyakorlatok, a szolmizálás gyakorlása.
(4.témakör)

Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek
	
Éneklési készség fejlesztése: 
Beéneklő gyakorlatok az óra eleji ismétlés, az alkalmazó rögzítés anyagához kapcsolódóan. 
Kifejező előadásmód, helyes frazeálás. 
Különböző metrikájú, egyszerű ritmusgyakorlatok alkotása és reprodukálása.
Ritmus, metrum:
Dallam:
A hétfokú hangsorok megismertetése
Zeneelméleti ismeretek bővítése az előkészítés – tudatosítás – gyakorlás/alkalmazás hármas egységében:

További ritmikai, metrikai és dallami elemek elsajátításával a zenei reprodukció fejlesztése. Felismerő kottaolvasási képesség fejlesztése egy-egy meghallgatott zenemű kottaképének követése alapján.
Többszólamú éneklési készség fejlesztése (Kánonok, Bicíniák éneklése)

Zenei anyag:
Ünnepeinkhez kapcsolódó dalok, (3-4 kétszólamú dal) miseénekek.
Jeles napok, ünnepi szokások újabb dallamai (3-4 dallam). 	Szolmizálás gyakorlása fejlesztése Beéneklő gyakorlatok 
A daltanítás módszerei:
 Hallás utáni daltanítás.
Daltanulás kottaképről előkészítve. 
Kottázás, hangjegyírás.

Ritmusfefismerés és rögzítés.
	A változó ütemmutató felismerése,fejlődés a felismerő kottaolvasás terjedelmében és sebességében.
Ritmikai elemek, metrum
új ütemfajták Ritmusjátékok, ritmusképletek hangoztatása.
Dallami és harmóniaelemek
harmóniai változások megfigyelése. Előkészítést követően rövid, az énekelt zenei anyagnál könnyebb olvasógyakorlatok reprodukciójával a belső hallás fejlesztése.
Hangközök:kis és nagy szekund, kis és nagy terc, tiszta kvárt tiszta kvint felismerése hallás után és kottaképről.
Kis és nagy szext, kis és nagy szeptim (megismerés szintjén).	Magyar nyelv és irodalom: verbális kifejezőkészség fejlesztése.

Matematika: absztrakt gondolkodás fejlesztése.

.
Magyart nyelv és irodalom:
Dalok szövegének helyes kiejtése. Szövegértés.
Matematika: A tört számok

Hittan:A tavaszi ünnepekhez kapcsolódó evangéliumok.	
Felkészülés a fellépésekre, ünnepekre. (5. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, 
fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
Jelképek, szimbólumok értelmezése, szimbolikus gondolkodás 
Élmények, érzések, vélemények kreatív kifejezése, szimbólumok kifejezőereje, mindennapi esztétikum, művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság, a hit művészi önkifejezése
Kulturális és egyházi életben való részvétel, az ünnepek tartalmának érzelmi befogadása
Én-azonosságtudat, egyetemes kultúra
Testi és lelki egészség
Egyetemes kultúra

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, tények, érzések kifejezése, értelmezése szóban és írásban, 
helyes és kreatív nyelvhasználat a társadalmi és kulturális tevékenységek során
Megfelelő szókincs használata
Esztétikai minőség tisztelete
Megtalálni és felhasználni, megkülönböztetni különböző szövegeket, információt gyűjteni és felhasználni
Segédeszközök használata

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, mögöttes tartalmak befogadása, szimbólikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció
Európai identitás, együttműködés, alkotó önérvényesítés, sokféleség elismerése, kompromisszumra való törekvés
Felelősségérzet, közösségi együvétartozás kinyilvánítása, közös értékek

Hatékony, önálló tanulás
Csoportmunka során idővel és információval történő hatékony gazdálkodás
Tapasztalatok, tudás, képesség használata különböző élethelyzetekben
Szándék és cél mérlegelése
Közös munkára való képesség, tanácskérés, információkeresés
Tanulás tanítása	Egyházi énekek, egyházi ünnepek
A témakör elemei:
Az aktuális ünnepkörökhöz kapcsolódó egyházi énekek
Kollégiumok közös miséje (Hamvazószerda)
Húsvét
Ballagási énekek
Pünkösd
Tanévzáró Te Deum
Pápai Himnusz, Boldogasszony anyánk.
Elsajátítandó ismeretek:
Ünnepkörök tartalmát hordozó énekek, jelképek
A mise változó részei
Az ünnepkörök liturgiai sajátosságai 
Taizé, jeles napok
	Az egyházi ünnepkörökhöz kapcsolódó ismert egyházi énekek ismétlése
Új egyházi énekek tanulása hallás után
Ismert Mária énekek leidézése, jeles napokhoz kapcsolódó szokások felelevenítése (újévköszöntő, keresztút, esetleg zenés áhítat, litánia, nagyheti szertartások stb.) 
Taizé-i énekek többszólamú éneklése csoportban, alkalmi hangszeres közreműködésével, esetleg több nyelven
Az ünnepekhez kapcsolódó jellegzetes egyházzenei műzenei szemelvények meghallgatása – a tartalmak képi megfogalmazása; rajz, festmény, grafika, fotó
Néhány rövid latin nyelvű dallam (gregorián, taizé-i)
Taizé-i énekek többszólamú éneklése alkalmi hangszeres közreműködéssel.
	Hittan, élő liturgia
Hon- és népismeret, néprajz
Képzőművészet, egyházi ünnepek a képzőművészetben
Irodalom – az ünnepekhez kapcsolódó versek, novellák, idézetek
Gyász, gyászolási szokások, a gyász a népviseletben

Összefoglalás, búcsúzás (6. témakör)
Fejlesztendő kompetenciák, fejlesztési feladatok	Témák, tartalmak	Tanulói tevékenységek	Kapcsolódási lehetőségek	

Esztétikai tudatosság és kifejezőképesség
Mindennapi esztétikum szerepe
Művészi kifejezés sokfélesége iránti nyitottság
Érdeklődés, fogékonyság a művészi önkifejezés lehetőségei iránt
A zene közösségteremtő erejének felfedezése
Művészeti alkotások értő és beleérző ismerete, a befogadás és alkotás személyiségalakító szerepe
Művészi alkotások dekódolása
Az együttműködés zenei önkifejezésének élménye 

Anyanyelvi kommunikáció
Fogalmak, gondolatok, érzések, tények, vélemények kifejezése és értelmezése (szóban és írásban)
Helyes és kreatív nyelvhasználat, különféle helyzeteknek megfelelő nyelvezet, szókincs használata
A magyar nyelv képiessége, érzelmi kifejező ereje. A nyelv másokra gyakorolt hatásának ismerete. A nem nyelvi jelek szerepének megfigyelése

Szociális és állampolgári kompetencia
Közös értékek, együttműködés, empátia, szimbolikus kifejezések jelentősége a kapcsolatépítésben, érzelmi kommunikáció 
	
Összefoglalás, búcsúzás
A témakör elemei:
A legkedvesebb népdalok, műdalok, énekelhető zenei szemelvények
Szerenád, ballagáson énekelhető énekek
A zenei tájékozódáshoz szükséges legfontosabb zeneelméleti, zenetörténeti ismeretek, zenei szakkifejezések
Kánonok, többszólamú énekek, egyházi énekek
Elsajátítandó ismeretek:
A meglévő ismeretek alkalmazása, ismerős elemek, jellemzők felfedezése, alaptudás mozgósítása
Az énekkaron tanultak funkcióba helyezése 
A zene szerepe a mentális egészségben	
Szerenádon, ballagáson énekelhető dalok tanulása, ismétlése
Legkedvesebb dallamaink különböző szempontok szerinti rendszerezése – dalolás, dallamkincs összegyűjtése
Többszólamú csoportos éneklés
Zeneelméleti, zenetörténeti ismeretek alkalmazása
Beszélgetés egyes művekről, zenei élményekről
A művészet szerepe az ember életében
Csoportos és egyéni éneklés tiszta intonálás, stílusos, kifejező előadásmód
A zenei írás-olvasás összegző áttekintése
Játékos feladatok az eddig tanult ismeretek mozgósítása céljából 
Legfontosabb fogalmak ismétlése, alkalmazása 	
Emlék, emlékezése jelentősége
Személyes emlékek, történelmi emlék 
Műemlék
A búcsúzás az irodalomban, a képzőművészetben	

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium 

8 évfolyamos képzés
rajz és vizuális kultúra tantárgy helyi tanterve

5-10.évfolyam

A "RAJZ - VIZUÁLIS KULTÚRA " tantárgy cél- és feladatrendszere: 
A vizuális nevelés legfőbb célja, hogy hozzásegítse a tanulókat a látható világ jelenségeinek, a vizuális művészeti alkotásoknak mélyebb értelmezéséhez és megítéléséhez. A vizuális kultúra tantárgy gyakorlati tevékenységeinek fontos célja az érzéki tapasztalás, a környezettel való közvetlen kapcsolat fenntartása, erősítése, ezáltal a közvetlen tapasztalatszerzés, az anyagokkal való érintkezés, az érzékelés érzékenységének fokozása. További cél tudatosítani az érzékelés különböző formáinak (például látás, hallás, kinetikus érzékelés) kapcsolatát, amely a számítógépes környezet bevonásával képes egy újabb, „más minőségű” intermediális szemléletet is kialakítani. A fejlesztés átfogó célja segíteni a tanulókat abban, hogy képesek legyenek az őket érő hatalmas mennyiségű képi információt, számtalan spontán vizuális hatást minél magasabb szinten, kritikusan feldolgozni, a megfelelő szelekciót elvégezni, értelmezni, továbbá ezzel kapcsolatos önálló véleményt megfogalmazni. Cél továbbá segíteni a művészi és köznapi vizuális közlések pontos értelmezését, továbbá fokozni az alkotómunka során a vizuális közlés és kifejezés árnyalt megjelenítését. A vizuális nevelés kiemelt fontosságú feladata a kreativitás működtetése, illetve fejlesztése, a kreatív képességek kibontakoztatása. Nagy hangsúlyt kap a kreatív problémamegoldás folyamatának és módszereinek tudatosítása, mélyítése. A tanulók önismeretének, önkritikájának, önértékelésének fejlesztése kritikai szemléletmód kialakításával.A változatos képzőművészeti és tárgyalkotó technikák megismerése és tevékenykedésre, alkotásra késztető gyakorlása, a különböző anyagok ismerete-tisztelete, a tervező-modellező gondolkodás és konstruálás fontos képességek, "kompetenciák" kialakítására, fejlesztésére alkalmas
Házi feladat
A házi feladatok legfontosabb funkciója a tanórán feldolgozott tananyaghoz kapcsolódó gyakorlás (készség- és képességfejlesztés), valamint a tananyaghoz kapcsolódó ismeretek megszilárdítása.
A házi feladatok segítik a szülők tájékoztatását gyermekük iskolában végzett munkájáról, az iskolában folyó munkáról.
Házi feladat (írásbeli, szóbeli vagy gyakorlati) csak olyan tananyagból van, melynek előkészítése a tanítási órán megtörtént. A tanítási órán fel nem dolgozott anyagrészből házi feladat nem adható.
Az elkészült házi feladatok ellenőrzésre kerülnek, a felmerült hibák megbeszélése differenciáltan a tanítási óra keretében történik. Osztályozás a házi feladatokra nem történik(ösztönző értékeléssel a további munka segíthető) Szorgalmi feladat bármely tananyaghoz kapcsolódóan készíthető (ezeknek a feladatoknak az értékelése csak pozitív jellegű, megerősítő szándékú).
Házi feladatot nem osztályozhatunk. (A pedagógus ösztönző értékelést végezhet, az értékelések összegzéseként zöld érdemjegy beírására kerülhet sor.)
Házi feladatok típusai: írásbeli (papíralapú vagy digitálisan névvel, osztállyal ellátva)
    fajtái: tananyaghoz kapcsolódó rajzok, szerkesztések,   beszámolók,műelemzések,művészettörténeti írások, power point bemutatók stb.
    szóbeli (tananyaghoz kapcsolódva)
    gyakorlati (elsősorban papírból elkészített modellek,mértani testek különböző anyagok technikák felhasználásával készült tárgyak elkészítése)
A házi feladatok elkészítésére minimum egy vagy több hét adható (összetettségtől,bonyolultságtól függően).
Nemzetiséghez nem tartozó tananyagok
A tantárgyból adódóan lehetőség van helyi szinten a más nemzetiségekhez tartozó műemlékek,kiállítások megtekintésére( Szerb templom,Vitkovics ház,Zsinagóga galéria).Ezek a tanórák keretében megoldhatók.

5 - 6. évfolyam

Cél- és feladatrendszer

A fokozott realitásigény megjelenése az adott életkorban megalapozza a tanulók információk közti szelekciós képességét, és kritikai gondolkodást alakít ki. A művészeti nevelés értékközvetítő, értékteremtő és személyiségformáló szerepe lehetőséget biztosít a kompetenciák legszélesebb körű fejlesztésére.
Az esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség kompetenciájának folyamatos mélyítése lehetőséget teremt az önismeret és a társas kapcsolati kultúra fejlesztésére. A testi és lelki egészségre nevelés feladata a vizuális kultúra tantárgynak is, hiszen a kifejező céllal születő alkotások létrehozásának folyamata a harmonikus személyiségfejlődéshez nagyban hozzájárul, a párokban és csoportban végzett tervező és alkotó munka elősegíti a másokért való felelősségvállalást, a másokkal való együttműködést. A módszerek és munkaformák sokszínűsége lehetőséget teremt a tanulás tanításának hatékony elősegítésére is. A forma és rendeltetés összefüggéseinek vizsgálata által, tárgyi környezetünk leírásával a hatékony, önálló tanulás módszerei, a rekonstuáló és konstruáló képességek fejlesztésével a kreatív problémamegoldás lépései tudatosulnak, mely hosszú távon a kezdeményezőképességet és a vállalkozói kompetenciát ösztönzi. A tervezés során kibontakozik a természettudományos és technológiai kompetencia, és előtérbe kerül a fenntarthatóság és környezettudatosság lehetőségeinek vizsgálata is. A vizuális kommunkáció területén a kép és szöveg lehetséges kapcsolatainak feltárása az anyanyelvi kommunkáció fejlesztésének is terepet biztosít, a gyakorlati feladatok lehetőséget teremtenek a digitális kompetencia mélyítésére. 
A vizuális kultúra részterületei közül az 5. évfolyamon nagyobb arányban szerepelnek a „Kifejezés, képzőművészet” részterülethez kapcsolódó tartalmak, hiszen a megjelenő művészettörténet tananyagával bővülnek a fejlesztés követelményei. Ehhez hasonló a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület tematikai egységeinek aránya is, hiszen az alsóbb iskolaszakaszhoz képest új feladatok jelennek meg: a tervezett alakított tér és az épített környezet szerkezeti, történeti tanulmányozása, mely a nemzeti és európai identitás mellett a szociális és állampolgári kompetencia fejlesztését is szolgálja. E szakaszban a „Vizuális kommunikáció” részterület tartalmai a másik kettőhöz képest csekélyebb mértékben vannak jelen.

5. évfolyam
Éves óraszám 36 óra
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Valóság és képzelet	Órakeret 
6 óra	
Előzetes tudás	Az élményt nyújtó, személyes megnyilvánulások érvényesítése az alkotó folyamatban. A vizuális nyelv alapelemeinek ismerete és alkalmazása a kifejező alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák alapszintű alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes élmények, elképzelt történetek, érzelmek vizuális megjelenítése különböző eszközökkel az előtanulmányok során szerzett tapasztalatok alkalmazásával. Tér és sík megkülönböztetése, megjelenítése különböző méretű és formájú felületeken. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A valóság, modell (pl. épített és természetes környezet, tárgyak, alakok) célirányos megfigyelése adott szempontok (pl. térbeli helyzet, arány, plaszticitás, színviszonyok) alapján, és ábrázolása síkban illetve térben, különböző technikákkal (pl. grafika: ceruza, tus, pác, kréta, fotó, akvarell, tempera, mintázás, konstruálás). Tananyag, témák: épületek, szobrok, festmények, iparművészeti tárgyak elemzése. Látvány utáni tanulmányrajzok: hajlított síklapok, spirál, möbiusz, természetes és mesterséges forgásformák. A szemmagasság és a látszati kép. Forgástestek képe alálátásban, rálátásban és természetes nézőpontból. 
•	Egyszerű téri helyzetek leírása (pl. formai, szerkezeti, felületi, tónusbeli), az adott valós látvány sajátosságaiból kiinduló kompozíció egy részletének képi igényű nagyítása, illetve kompozíciós variációk létrehozása, különböző színes technikákkal (pl. akvarell, temperafestés, pasztell-, olajkréta, vegyestechnika). Tananyag, témák: a forma alakja és jellegzetes felülete (textúra-faktúra). Mimikri. Kompozíciós játék a minta léptékváltásával. Felületképzés különböző anyagokból. Anyagszerű és dekoratív felületek. Papírplasztika készítése.
•	Szabad asszociációs és vizuális játékok adott témára (pl. fogalom, jelenség, hang, szín, mozgás, gondolat, érzés, tárgy, cselekvés). Az előhívott impressziók megjelenítése síkban, térben, időben.
Tananyag, témák: a színek hangulati hatása. A valós forma átalakítása színekkel és mintákkal. Valós formák ábrázolása kitalált mintákkal. Karikatúrafigurák tervezése valós formák átalakításával. Karakteres vonások kiemelése. 
•	Irodalmi, zenei, filmes élmények felidézése, s a létrejött személyes tartalmak megjelenítése a kifejezési szándéknak megfelelő anyagok, eszközök, méretek felhasználásával (pl. színes, grafikai technika, mintázás, konstruálás, installáció talált tárgyakból, fotó). Tananyag, témák: a jó illusztráció jellemzői. A szöveg és az illusztráció kapcsolata. A görög mitológia szereplői. Petőfi Sándor: János vitéz című művének illusztrálása csoportmunkában: képsorozat készítése a jelenetekről közös munkával. 	Magyar nyelv és irodalom: a műélvezet megtapasztalása.

Matematika: pontos megfigyelés, lényegkiemelés.

Ének-zene: zenei élmény feldolgozása.

Dráma és tánc: dramatikus improvizációk irodalmi, képzőművészeti, zenei művek alapján.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tömörítés, kiemelés, kompozíció, szín-, vonal-, formaritmus, variáció, színharmónia, színkontraszt, főszín, méretarány.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Stílus és mozgás	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	Művészeti ágak és a képzőművészeti ágak legfontosabb megkülönböztető jegyeinek felismerése. Művészeti alkotások, vizuális jelenségek, látványok verbális leírása. A vizuális nyelv alapelemeinek megkülönböztetése és használata. Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozási képessége, az érzékelhető tulajdonságok alapján az azonosságok és különbözőségek tudatosítása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális közlés különböző műfajú köznapi és művészi formáinak felismerése. A megfigyelt jelenségek térbeli helyzetének, arányainak, plaszticitásának és színviszonyainak megfigyelése és ábrázolása. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok elemi ismerete legjellemzőbb képzőművészeti alkotásain és szimbolikus tárgyain keresztül, gyakorlati feladatok előkészítő szakaszába ágyazottan. A vizuális nyelv alapelemeinek és azok egymáshoz való viszonyának értelmezése. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Különböző mozgások (pl. emberi, állati, ipari, gépi, mechanikai, kémiai, földrajzi, biológiai) megfigyelése és rögzítése egy vizuális látványban, felhasználva megadott művészettörténeti alkotások inspiráló hatását. Tananyag, témák: állatábrázolás az őskorban, jellemző nézetek az ember-és állatábrázolásban (Egyiptom és Mezopotámia művészete). Idealista és realista emberábrázolás a görög és római művészetben.
•	Személyes élmények, elképzelt történetek, érzelmek megjelenítése meghatározott művészettörténeti korszakok stílusjegyeinek elemzése, és inspiráló, alkotó felhasználása által síkban és/vagy térben. 
Tananyag, témák: őskor (mágia és vadászjelenet ábrázolása csoportmunkában, vázlatkő készítése gipszöntéssel, őskori portré rekonstruálása koponya alapján, állatszobrok mintázása agyagból vagy kavicsból), saját névtábla tervezése egyiptomi hieroglifjelekkel, védőszellemek és kevert lények a mezopotámiai kultúrában, bonyolult alaprajzok és labirintusok a krétai művészetben, görög színház – színházi álarcok.
•	Az alkotómunkához kapcsolódva műalkotások megfigyelése alapján, művészettörténeti korszakok, (pl. őskor, ókori egyiptom, ókori görög és római) stílusjegyeinek elemzése, összehasonlítása, művek tematikus csoportosítása (pl. műfaj, formarend, technika, kifejezőeszköz, tériség) szerint.
•	Képek, látványok, események (pl. műalkotások, fotók, filmek, élmények, álmok, közösségi alkalmak) szöveges leírása, a vizuális közlés köznapi és művészi formáinak azonosításával. A leírás alapján személyes feldolgozások megjelenítése síkban, térben vagy időben (pl. festés, plasztika, parafrázis, intermediális: pl. fotográfia) a tárgyalt művészettörténeti korszak inspiráló felhasználásával. 
Tananyag, témák: belső tulajdonságok látható megjelenítése, mimika és gesztus. Fotómanipuláció, fénymásolati képek átalakítása.	Természetismeret: Az emberi test, testarányok.
Mozgásképesség.

Matematika:változó helyzetek, időbeliség.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: történeti korok, korszakok.

Magyar nyelv és irodalom: különböző kultúrák eltérő szemléletének megtapasztalása.

Ének-zene: zenetörténeti és zeneirodalmi alapismeretek a befogadói hozzáállás fejlesztése céljából.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Művészi kifejezés, látványelemzés, téri helyzet, plaszticitás, arányrendszer, kompozíció, képkivágás, képsík, képi és optikai helyzetviszonylat, takarás, pont, vonal, felület, forma, faktúra, textúra, szín, tónus, irány, térbeliség, nagyság, kiegészítő szín, kevert szín, kontraszt, tónus, szín-, vonal-, formaritmus.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Idő- és térbeli változások	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Érzékelhető tulajdonságok alapján azonosságok és különbözőségek tudatos felismerése, leírása. A közvetlen tapasztalatok útján szerzett élmények feldolgozása. Megfigyelt jelenség látványelemeinek megnevezése. Események, történések elmondása, részekre bontása, a jellemző fázisok megjelenítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A természeti vagy épített környezet idő és térbeli változásainak sűrített megjelenítése. Természettudományos és technikai megfigyelés és gondolkodás fejlesztése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Mozgásélmények megfigyelése valóságos vagy mozgóképi példák alapján. Tananyag: a holtpont jelentősége a művészetben. A mozgássor fázisokra bontása (pl. mozgókép „kikockázása”). A mozgás megjelenítése vizuális átírással. 
	Magyar nyelv és irodalom: történet ideje, helyszíne, cselekmény kezdő- és végpontja, cselekményelemek sorrendje.
Dráma és tánc: Mozgásfolyamatok, mozgássor.
Matematika: változó helyzetek, időben lejátszódó történések megfigyelése, a változás kiemelése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Mozdulat, mozdulatsor, hely- és helyzetváltoztatás, állapotváltozás, folyamat, fázis	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Jelértelmezés, jelalkotás	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Egyszerű vizuálisan értelmezhető jelenségek, jelzések, közlő ábrák értelmezése. Tájékozódás vizuális elemek alapján. Az egyszerű vizuális kommunikációt szolgáló megjelenések: jel, alaprajz, térkép értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Magyarázó rajzok, képes használati utasítás pontos értelmezése. A legfontosabb vizuális jelek, jelzések, szimbólumok értelmezése, alkotó használata. Képi utasítások követése, illetve ilyenek létrehozása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Képes (pl. fotósorozat), rajzos használati utasítás létrehozása az előzetesen értelmezett képi utasítások (pl. műszaki berendezések üzembe helyezése, tárgyak összeszerelése, Lego) tanulmányozásának segítségével. Az utasítás kipróbálása, ellenőrzése, a visszacsatolás után módosítás a felmerült problémák alapján.Tananyag, témák: magyarázó ábrák gyűjtése és értelmezése. Tárgyalkotás fázisrajzok alapján.
	Természetismeret: Tájékozódás természetes és épített környezetben; technikai eszközök működésének megfigyelése. Jelek, jelzések felismerése és értelmezése.

Magyar nyelv és irodalom: szöveg és kép viszonyának, megfigyelése.

Informatika: rajzos-szöveges dokumentumok létrehozása, átalakítása.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Használati utasítás, jel, jelentés, egyezményes jelzés, jelrendszer, piktogram, embléma, ábra, vizuális sűrítés, kiemelés, séma.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Az emberi gesztusok, mimika, mozdulatok értelmezése. Alapfokú jártasság dramatikus játékformákban. A szöveg tartalmát és a beszélő szándékát tükröző beszédmód eszközeinek alkalmazása. A szóhasználat és testbeszéd összehangolása különféle beszédhelyzetekben. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Vizuális sűrítés és kiemelés fogalmának ismerete, megfelelő alkalmazása. Kép és szóbeli vagy írott szöveg együttes alkalmazása a jelentésmódosulások megfigyelésének céljával. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Szöveg és kép együttes megjelenésének tanulmányozása (pl. képregény) után, az alkotóelemek variálásával a vizuális és verbális üzenet jelentésváltozásának megértése céljából, szabad játékos feladatokkal (pl. adott kép szövegaláírásának megváltoztatása, azonos szövegek különböző képekhez rendelése). Tananyag, témák: sumer írás, képrejtvény tervezése, egy tanult irodalmi alkotás elkészítése képregény formájában csoportmunkában.
•	Korábban készített saját alkotás továbbgondolása, felhasználása alkalmazott grafikai feladatként (pl. DVD-borító, képernyővédő, arculati elem), vagy képgrafikaként.
	Magyar nyelv és irodalom: szöveg és kép viszonya.

Ének-zene: zenei stílusok és formák.

Dráma és tánc: nem verbális kommunikációs játékok.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Hang- és képkapcsolat, kiemelés, alkalmazott grafika.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	Építmények, építészeti alkotások típusainak, funkcionális térrészeinek megnevezése. Térbeli formák kiterjedésének, méretének, téri helyzetének megállapítása. Környezetalakítás egyszerű eszközökkel. Eszköz nélkül és kéziszerszámmal végzett anyagalakítás.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Egyszerű téri helyzetek leírása, megjelenítése. Térkapcsolatok, térbeli viszonyok, térbeli tagolódások létrehozása. Szerkezetek és térmodellek állékonyságának (statikájának), teherbírásának megfigyelése. Különböző korok és kultúrák tárgyi környezetének vizsgálata meghatározott szempontok alapján. Változatos anyag- és eszközhasználat a tárgykészítés során. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Egyszerű tértervezés és téralakítás meghatározott célból (pl. védelem, szakralitás, figyelemfelkeltés, emlékállítás) különféle eszközökkel (pl. rajzos vázlat, magyarázó rajz, fotómontázs, modellezés) és anyagokkal (pl. agyag, karton, fa, gipsz, drót, textil, talált tárgyak) történeti korok legfontosabb alátámasztó-teherhordó (pl. oszlop, pillér, fal) és térlefedő (pl. gerenda, födém, boltív, boltozat, kupola) lehetőségeinek, illetve alaprajzi elrendezéseinek megfigyelésével. Egyszerű műszaki jellegű ábrázolás segítségével (pl. alaprajz, metszetrajz, vetületi ábrázolás) saját tervezés (pl. tárgy, környezet) megjelenítése szerkesztéssel és szabadkézi rajzban. 
•	A közvetlen környezetben található tárgyak (pl. bútor, szerszám, jármű, szerkezet, öltözék, hangszer), épületek (pl. lakás, pályaudvar, templom, iroda, istálló, garázs, víztorony, palota, színház, múzeum) elemzése forma és rendeltetés, valamint a díszítés kapcsolatán keresztül, az összegyűjtött információk alapján.
	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: történelemi korszakok.
A természeti és mesterséges, technikai és épített.
Magyar nyelv és irodalom: különböző kultúrák eltérő létmódja, szemlélete.
Technika, életvitel és gyakorlat: tervezés, anyagalakítás.
Matematika: Egyszerűsített rajz készítése lényeges elemek megőrzésével.
A tér elemei, síkbeli, térbeli alakzatok. Tárgyak tulajdonságainak vizsgálata. Geometriai modellek.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Épület, építmény, téri helyzetek, építészet, alaprajz, homlokzat, forma, funkció, alátámasztás, térlefedés, oszlop, pillér, fal, gerenda, födém, boltív, boltozat, kupola, térmodell, térkonstrukció, alapanyag, gazdaságos anyaghasználat, elemző- magyarázó rajz, kézműves technika, sorozatgyártás, design.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy és környezetkultúra
Tárgy és hagyomány	Órakeret 
6 óra	
Előzetes tudás	Megadott szempontok alapján tárgyak, anyagok csoportosítása. A különböző anyagokról szerzett tapasztalatok szóbeli megfogalmazása. Tárgyak, épületek, műalkotások, természeti látványok megfigyelése, leírása, esztétikai minőségeinek jellemzése.
Eszköz nélkül és kéziszerszámmal végzett anyagalakítás. Alapvető manuális készségek működése az anyagalakítás során. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A közvetlen környezetben található tárgyakon, épületeken a forma, a rendeltetés és a díszítmény kapcsolatának megértése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Létrehozott vagy talált tárgyak díszítésének megtervezése és kivitelezése különféle díszítőelemek (pl. növényi, állati, geometrikus motívumok) gyűjtése, megfigyelése, tanulmányozása után, oly módon, hogy a díszítmény összhangban legyen a tárgy formai, funkcionális és társadalmi üzenetével, illetve az alkotó személyes közlési szándékával.
•	Különböző történeti korok és kultúrák (pl. Európán kívüli) sajátos, legjellemzőbb szimbolikus tárgyainak, épületeinek felismerése és elemző vizsgálata. pl. egyiptomi varázserejű tárgyak, amulettek	Magyar nyelv és irodalom: népköltészet.

Természetismeret: környezettudatosság, fenntarthatóság.

Technika, életvitel és gyakorlat: hagyományos foglalkozások, szakmák.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Népművészet, mesterség, hagyományos kézműves technika, forma, funkció, alapanyag, gazdaságos anyaghasználat, formaredukció, díszítmény, motívum, formaritmus, környezettudatosság, társadalmi üzenet.	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	Az ötödikes tanuló legyen képes élményeit, érzelmeit, fantáziaképeit, gondolatait vizuális eszközökkel kifejezni.
•	Legyen képes megkülönböztetni a vizuális művészeti ágakat és műfajokat, segítséggel alkalmazza a műalkotások elemezésének megismert módjait.
•	Legyen képes felismerni az őskor és az ókor fő stílusjegyeit; ismerjen fel és tudjon megnevezni koronként legalább három alkotást;
Legyen képes kapcsolatba hozni a művészeti megismeréseit az egyéb tantárgyi ismereteivel
•	A látványt legyen képes lerajzolni, tudja a jelenség egyes tulajdonságait kiemelni. Emlékezet, képzelet alapján is legyen képes egyszerű látványt, kitalált tárgyat megrajzolni. A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének néhány módját.
•	Legyen képes vizuális minőségek, egyszerűbb képi közlések szóbeli megfogalmazására, olvasására: kommunikációs kompetenciái kritikus gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, kommunikációs tudatossága, szöveges és képi kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus és a forma szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejleszti

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók

Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, az alábbi műtípusok, művek, alkotók bemutatása ajánlott:
Megalitikus építészet (pl. Stonehenge), őskori mágikus ábrázolás (pl. altamirai barlangrajz), ókori egyiptomi és mezopotámiai sírtípusok és templom (pl. Kheopsz piramisa, Zikkurat – Ur, karnaki Ámon-templom), faragott mészkőszobor az ókori Egyiptomból (pl. Írnok szobor, Nofretete fejszobra), halotti kultusz tárgyai (pl. Tutanhamon arany halotti maszkja), az ókori Egyiptom ábrázolását bemutató falfestmény vagy dombormű (pl. Fáraó vadászaton/Nebamun írnok vadászaton – thébai falfestmény), az ókori görög és római templom (pl. athéni Akropolisz: Parthenon, Erektheion; Pantheon), ókori színház, amfiteátrum (pl. Colosseum), görög és római emberábrázolás (pl. delphoi kocsihajtó, Müron: Diszkoszvető, Szamothrakéi Niké, Laokoón-csoport, római portré szobor)
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A fentebb ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. Különösen érvényes ez akkor, ha az adott témát nem kronologikus, hanem tematikus megközelítésben dolgozunk fel, vagy ha nem elsősorban művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti tartalmakat mutatunk be. Ezekben az esetekben a válogatás további fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében a magas művészet és a populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák mutassák be az adott tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

6. évfolyam
Éves óraszám 36 óra

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Valóság és képzelet	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	Az élményt nyújtó, személyes megnyilvánulások érvényesítése az alkotó folyamatban. A vizuális nyelv alapelemeinek ismerete és alkalmazása a kifejező alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák alapszintű alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes élmények, elképzelt történetek, érzelmek vizuális megjelenítése különböző eszközökkel az előtanulmányok során szerzett tapasztalatok alkalmazásával. Tér és sík megkülönböztetése, megjelenítése különböző méretű és formájú felületeken való komponálással. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A valóság, modell (pl. épített és természetes környezet, tárgyak, alakok) célirányos megfigyelése adott szempontok (pl. térbeli helyzet, arány, plaszticitás, színviszonyok) alapján, és ábrázolása síkban illetve térben, különböző technikákkal (pl. grafika: ceruza, tus, pác, kréta, fotó, akvarell, tempera, mintázás, konstruálás). Tananyag, témák: Látvány utáni tanulmányrajzok készítése gömbölyű formákról (a térbeliség kifejezése tónusfokozatokkal, takarásokkal, különböző méretekkel). Részlet- és metszetrajzok. természetvédelmet kifejező gipszdombormű készítése. 
•	Egyszerű téri helyzetek leírása (pl. formai, szerkezeti, felületi,   tónusbeli), az adott valós látvány sajátosságaiból kiinduló kompozíció egy részletének képi igényű nagyítása, illetve kompozíciós variációk létrehozása, különböző színes technikákkal (pl. akvarell, temperafestés, pasztell-, olajkréta, vegyestechnika). Tananyag, témák: csendélet látvány utáni ábrázolása, a látvány valós színeinek megváltoztatása, pl. kidolgozás csak hideg vagy csak meleg színekkel. Ráközelítés – nagyítás - részletrajzok. Mikroszkopikus méretek és minták. 
•	Szabad asszociációs és vizuális játékok adott témára (pl. fogalom, jelenség, hang, szín, mozgás, gondolat, érzés, tárgy, cselekvés). Az előhívott impressziók megjelenítése síkban, térben, időben.
Tananyag, témák: a látványtól a képalkotásig. A valóság művészi átírása (jellé egyszerűsítés, torzítás, kiemelés, formaritmus, színritmus). A forma átalakítása megszemélyesítéssel. Fénymásolati kép kreatív kiegészítése. Színkontrasztok.
•	Irodalmi, zenei, filmes élmények felidézése, s a létrejött személyes tartalmak megjelenítése a kifejezési szándéknak megfelelő anyagok, eszközök, méretek felhasználásával (pl. színes, grafikai technika, mintázás, konstruálás, fotó). Tananyag, témák: közmondások és szólások vizuális megjelenítése, képsorozatok. 	Magyar nyelv és irodalom: a műélvezet megtapasztalása.

Matematika: pontos megfigyelés, lényegkiemelés.

Ének-zene: zenei élmény feldolgozása.

Dráma és tánc: dramatikus improvizációk irodalmi, képzőművészeti, zenei művek alapján.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tömörítés, kiemelés, kompozíció, szín-, vonal-, formaritmus, variáció, színharmónia, színkontraszt, főszín, kiegészítő szín, komplementer, méretarány.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Stílus és mozgás	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	Művészeti ágak és a képzőművészeti ágak legfontosabb megkülönböztető jegyeinek felismerése. Művészeti alkotások, vizuális jelenségek, látványok verbális leírása. A vizuális nyelv alapelemeinek megkülönböztetése és használata. Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozási képessége, az érzékelhető tulajdonságok alapján az azonosságok és különbözőségek tudatosítása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális közlés különböző műfajú köznapi és művészi formáinak felismerése. A megfigyelt jelenségek térbeli helyzetének, arányainak, plaszticitásának és színviszonyainak megfigyelése és ábrázolása. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok elemi ismerete legjellemzőbb képzőművészeti alkotásain és szimbolikus tárgyain keresztül, gyakorlati feladatok előkészítő szakaszába ágyazottan. A vizuális nyelv alapelemeinek és azok egymáshoz való viszonyának értelmezése. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Különböző mozgások (pl. emberi, állati, ipari, gépi, mechanikai, kémiai, földrajzi, biológiai) megfigyelése és rögzítése egy vizuális látványban, felhasználva megadott művészettörténeti alkotások inspiráló hatását. Tananyag, témák: pl. vízköpő figurák a Notre-Dame homlokzatán; Leonardo rajzai a madarak repüléséről és a gépezetekről készült tervei; különböző történelmi korszakok és művészeti stílusok emberábrázolási hagyományai; szépségideálok, az emberi test anatómiája és arányainak elemzése, kroki rajza. 
•	Személyes élmények, elképzelt történetek, érzelmek megjelenítése meghatározott művészettörténeti korszakok stílusjegyeinek elemzése, és inspiráló, alkotó felhasználása által síkban és/vagy térben. Tananyag, témák: pl. egy képzeletbeli lovagi torna megjelenítése egy meghatározott kameraállásból. 
•	Az alkotómunkához kapcsolódva műalkotások megfigyelése alapján, művészettörténeti korszakok, (pl. romanika, gótika, reneszánsz, barokk) stílusjegyeinek elemzése, összehasonlítása, művek tematikus csoportosítása (pl. műfaj, formarend, technika, kifejezőeszköz, tériség) szerint. Tananyag, témák: az ókeresztény és bizánci művészet (katakomba, bazilika, mozaik, papírmozaik készítése), a népvándorlás kora (a honfoglaló magyarok díszítőművészete, viselete, fegyverzete és használati tárgyai), a román stílus (bazilikális alaprajz, épületszobrászat, freskók és táblaképek, a magyar koronázási jelvények), a gótikus stílus (csúcsívek támívek és támpillérek, üvegablakok, a lovagi kultúra és a címerhasználat, kódex, díszes iniciálé tervezése, milyen lehetett az udvari bolond viselete a középkori várakban),  
•	Képek, látványok, médiaszövegek, események (pl. műalkotások, fotók, filmek, élmények, álmok, közösségi alkalmak) szöveges leírása, a vizuális közlés köznapi és művészi formáinak azonosításával. A leírás alapján személyes feldolgozások megjelenítése síkban, térben vagy időben (pl. festés, plasztika, parafrázis, intermediális: pl. fotográfia, kinetikus, installációs, environment, eseményművészet) a tárgyalt művészettörténeti korszak inspiráló felhasználásával.
Tananyag, témák: képelemzés, kompozíciós vázlatrajzok, képátalakítások, képkiegészítések, a látvány adott célú továbbgondolása és megjelenítése az eredetitől eltérő tartalommal: híres műalkotások szereplőinek ábrázolása plakáton. Riport készítése egy híres műalkotás főalakjával. Régi korok divatja: egy híres műalkotás szereplőinek viselete (anyaggyűjtés, kutatómunka az interneten.) 	Természetismeret: Az emberi test, testarányok.
Mozgásképesség.

Matematika:változó helyzetek, időbeliség.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: történeti korok, korszakok.

Magyar nyelv és irodalom: különböző kultúrák eltérő szemléletének megtapasztalása.

Ének-zene: zenetörténeti és zeneirodalmi alapismeretek a befogadói hozzáállás fejlesztése céljából.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Művészi kifejezés, látványelemzés, téri helyzet, plaszticitás, arányrendszer, kompozíció, képkivágás, képsík, képi és optikai helyzetviszonylat, takarás, pont, vonal, felület, forma, faktúra, textúra, szín, tónus, irány, térbeliség, nagyság, kiegészítő szín, kevert szín, kontraszt, tónus, szín-, vonal-, formaritmus.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Idő- és térbeli változások	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Érzékelhető tulajdonságok alapján azonosságok és különbözőségek tudatos felismerése, leírása. A közvetlen tapasztalatok útján szerzett élmények feldolgozása. Megfigyelt jelenség látványelemeinek megnevezése. Események, történések elmondása, részekre bontása, a jellemző fázisok megjelenítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A természeti vagy épített környezet idő és térbeli változásainak sűrített megjelenítése. Természettudományos és technikai megfigyelés és gondolkodás fejlesztése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Mozgásélmények megfigyelése valóságos vagy mozgóképi példák alapján, a mozgássor fázisokra bontása (pl. mozgókép „kikockázása”). A mozgás megjelenítése vizuális átírással (pl. egyszerű tárgy-animáció, optikai játékok: pörgetős füzet, zootrop szalag). Tananyag, témák: Elmozdulás – mozgás. Kedvenc sportág jellegzetes mozdulatsorának megörökítése fotósorozattal vagy rajzsorozattal. Fázisrajzok a kézmozdulatokról.  Mozdulatsor megjelenítése egy képen belül. Sziluettrajzból mintaterv, vagy sziluettrajzból divatbábú.
•	A természet, (pl. növény, időjárás, ember, táj, állat) az épített környezet (pl. épület, tárgy, híd, szerkezet) időbeli folyamatainak, változásainak (növekedés, pusztulás, fejlődés, lebomlás, öregedés, penészesedés, rozsdásodás) megfigyelése, modellezése (pl. hószobor, anyag változása kitéve az időjárásnak) személyesen választott cél érdekében (pl. emlékek felidézése, napi tevékenység tervezése). A folyamatok dokumentálása, ábrázolása saját készítésű fotókkal, képekkel, szöveggel. Tananyag, témák: rajzsorozat készítése egy termés, vagy levél száradásáról.	Magyar nyelv és irodalom: történet ideje, helyszíne, cselekmény kezdő- és végpontja, cselekményelemek sorrendje.

Természetismeret: mozgás és idő változása; ciklikus jelenségek.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: az idő ábrázolása vizuális eszközökkel.

Dráma és tánc: Mozgásfolyamatok, mozgássor.

Informatika: adatok csoportosítása, értelmezése, táblázatba rendezése, használata.

Matematika: változó helyzetek, időben lejátszódó történések megfigyelése, a változás kiemelése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Mozdulat, mozdulatsor, hely- és helyzetváltoztatás, állapotváltozás, folyamat, fázis, valós idő, lassítás, gyorsítás, állókép, mozgókép, képkocka, tárgy-animáció, zootrop-szalag.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Jelértelmezés, jelalkotás	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Egyszerű vizuálisan értelmezhető jelenségek, jelzések, közlő ábrák értelmezése. Tájékozódás vizuális elemek alapján. Az egyszerű vizuális kommunikációt szolgáló megjelenések: jel, alaprajz, térkép értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Magyarázó rajzok, képes használati utasítás pontos értelmezése. A legfontosabb vizuális jelek, jelzések, szimbólumok értelmezése, alkotó használata. Képi utasítások követése, illetve ilyenek létrehozása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A legfontosabb egyezményes vizuális jelek, jelzések, szimbólumok (pl. tájékozódás, közlekedés, cégérek, parancsikonok) gyűjtése, értelmezése. A közösség számára fontos, nem vizuális jellegű információk (pl. események, időpontok, tevékenységek, jellemzők) képi tömörítése, direkt jellé (pl. piktogram, jelzőkártya) alakítása, használatba helyezése (pl. ismert útvonal rajzán vizuális jelzések kialakítása).
Tananyag, témák: rajzos jel (piktogram) tervezése, olimpiai sportágak piktogramjának megismerése és újak tervezése, a jelalkotás (stilizálás, egyszerűsítés) folyamatának bemutatása rajzsorozattal (mintatervezés: ember, állat és növényforma stilizálása), textilminta (pl. ágynemű, strandruha) tervezése a stilizált forma alkalmazásával. 	Természetismeret: Tájékozódás természetes és épített környezetben; technikai eszközök működésének megfigyelése. Jelek, jelzések felismerése és értelmezése.

Földrajz:tájékozódás, térrajz, útvonalrajz, térképvázlat.

Magyar nyelv és irodalom: szöveg és kép viszonyának, megfigyelése.

Ének-zene: zenei olvasás és írás: kotta.

Informatika: rajzos-szöveges dokumentumok létrehozása, átalakítása.

Matematika:Tájékozódás. Objektumok alkotása. Rendszeralkotás.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Használati utasítás, jel, jelentés, egyezményes jelzés, jelrendszer, piktogram, embléma, ábra, vizuális sűrítés, kiemelés, séma.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 5 óra	
Előzetes tudás	Az emberi gesztusok, mimika, mozdulatok értelmezése. Alapfokú jártasság dramatikus játékformákban. A szöveg tartalmát és a beszélő szándékát tükröző beszédmód eszközeinek alkalmazása. A szóhasználat és testbeszéd összehangolása különféle beszédhelyzetekben. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Vizuális sűrítés és kiemelés fogalmának ismerete, megfelelő alkalmazása. Kép és szóbeli vagy írott szöveg együttes alkalmazása a jelentésmódosulások megfigyelésének céljával. A különböző kommunikációs felületeken megjelenő reklám hatásmechanizmusának értelmezése és alkotó használata. Médiatudatosság kialakítása a személyes preferenciák érvényre juttatásával.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Szöveg és kép együttes megjelenésének tanulmányozása (pl. plakát, képregény) után, az alkotóelemek variálásával a vizuális és verbális üzenet jelentésváltozásának megértése céljából, szabad játékos feladatokkal (pl. adott kép szövegaláírásának megváltoztatása, azonos szövegek különböző képekhez rendelése). Tananyag, témák: a reklámok előnyei és hátrányai. A plakátkészítés mente. Ismert műalkotások reklám célú alkalmazásának előnyei. Betűtervezés. Monogram. Szóképek alkotása a tartalmat kifejező vizuális eszközökkal. Iskola emblémájának terve (kép és szövegfolt egységes kompozíciója).
•	Hang és kép együttes alkalmazása (pl. árnyjáték, dramatikus játék), szabad asszociációk megfogalmazása a létrejött üzenetek kapcsán. Tananyag: körvonalból minta. Sziluettek – divattervek – képzeletbeli divatbemutató – öltözetekhez illő zene. 
•	Reklámhordozó felületek (pl. folyóirat, póló, reklámszatyor, kitűző, hűtőmágnes) gyűjtése, csoportosítása, értelmezése a reklámkészítő szándéka és kifejezésmódja közötti összefüggés alapján. Tananyag, téma: a konkrét vagy kitalált cég tevékenységét vagy a forgalmazott árut hangsúlyozó reklámszatyor tervezése (jelalkotás, emblématervezés). 
•	Korábban készített saját alkotás továbbgondolása, felhasználása alkalmazott grafikai feladatként (pl. bélyeg, DVD-borító, sporteszköz felülete), vagy képgrafikaként.
•	Nem mozgóképi reklámhordozók (pl. CD-borító, plakát, csomagolóanyag, termékcimke) tervezése, kivitelezése szabadon választott technikával (pl. digitális képszerkesztéssel, kollázs technikával vagy élőképben), a reklám hatásmechanizmusának tudatos használatával. 	Magyar nyelv és irodalom: szöveg és kép viszonya.

Ének-zene: zenei stílusok és formák.

Dráma és tánc: nem verbális kommunikációs játékok.

Informatika:
multimédiás dokumentumok előállítása kész alapelemekből.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Hang- és képkapcsolat, kommunikációs csatorna, üzenet, reklámhordozó, reklámfelület, szlogen, médium, manipuláció, képi valóság, fikció, vizuális és verbális sűrítés, kiemelés, alkalmazott grafika.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret
6 óra	
Előzetes tudás	Építmények, építészeti alkotások típusainak, funkcionális térrészeinek megnevezése. Térbeli formák kiterjedésének, méretének, téri helyzetének megállapítása. Környezetalakítás egyszerű eszközökkel. Eszköz nélkül és kéziszerszámmal végzett anyagalakítás.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Egyszerű téri helyzetek leírása, megjelenítése. Térkapcsolatok, térbeli viszonyok, térbeli tagolódások létrehozása. Szerkezetek és térmodellek állékonyságának (statikájának), teherbírásának megfigyelése. Különböző korok és kultúrák tárgyi környezetének vizsgálata meghatározott szempontok alapján. Változatos anyag- és eszközhasználat a tárgykészítés során. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Egyszerű tértervezés és téralakítás meghatározott célból (pl. védelem, szakralitás, figyelemfelkeltés, emlékállítás, interakció) különféle eszközökkel (pl. rajzos vázlat, magyarázó rajz, fotómontázs, modellezés) és anyagokkal (pl. agyag, karton, fa, gipsz, drót, textil, talált tárgyak) történeti korok legfontosabb alátámasztó-teherhordó (pl. oszlop, pillér, fal) és térlefedő (pl. gerenda, födém, boltív, boltozat, kupola) lehetőségeinek, illetve alaprajzi elrendezéseinek megfigyelésével. Egyszerű műszaki jellegű ábrázolás segítségével (pl. alaprajz, metszetrajz, vetületi ábrázolás) saját tervezés (pl. tárgy, környezet) megjelenítése szerkesztéssel és szabadkézi rajzban. Tananyag, témák:
•	A közvetlen környezetben található tárgyak (pl. bútor, szerszám, jármű, szerkezet, öltözék, hangszer), épületek (pl. lakás, pályaudvar, templom, iroda, istálló, garázs, víztorony, palota, színház, múzeum) elemzése forma és rendeltetés, valamint a díszítés kapcsolatán keresztül, az összegyűjtött információk alapján. Tananyag, témák: kutatómunka a könyvtárban vagy az interneten (a lakóhely híres épületének feldolgozása, portfolió készítése fotókkal, vázlatrajzokkal és szöveges magyarázatokkal.)
•	Egy választott tárgy vagy épület átalakítása, áttervezése, modellezése meghatározott célok érdekében (pl. álcázás, transzparencia, figyelemfelkeltés, megváltozott környezeti hatás: árvíz, hó, napfény, közösségi esemény) a történeti korok, európai és Európán kívüli, illetve a modern társadalmak tárgyi környezetéből hozott példák elemzéséből származó tapasztalatok alapján, a gazdaságos anyaghasználat érvényesítésével.
Tananyag, témák: megszemélyesített ivóedények tervezése, (előtanulmányok: a középkori akvamanile). Régi korok tárgyainak átalakítása napjainkban is használható tárgyakká.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: történelemi korszakok.

Természetismeret: Az ember hatására bekövetkező változás a táj képében.
A természeti és mesterséges, technikai és épített.

Magyar nyelv és irodalom: különböző kultúrák eltérő létmódja, szemlélete.

Technika, életvitel és gyakorlat: tervezés, anyagalakítás.

Matematika: Egyszerűsített rajz készítése lényeges elemek megőrzésével.
A tér elemei, síkbeli, térbeli alakzatok. Tárgyak tulajdonságainak vizsgálata. Geometriai modellek.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Épület, építmény, téri helyzetek, építészet, alaprajz, homlokzat, forma, funkció, alátámasztás, térlefedés, oszlop, pillér, fal, gerenda, födém, boltív, boltozat, kupola, térmodell, térkonstrukció, alapanyag, gazdaságos anyaghasználat, elemző- magyarázó rajz, kézműves technika, sorozatgyártás, design.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy és környezetkultúra
Tárgy és hagyomány	Órakeret 
4 óra	
Előzetes tudás	Megadott szempontok alapján tárgyak, anyagok csoportosítása. A különböző anyagokról szerzett tapasztalatok szóbeli megfogalmazása. Tárgyak, épületek, műalkotások, természeti látványok megfigyelése, leírása, esztétikai minőségeinek jellemzése.
Eszköz nélkül és kéziszerszámmal végzett anyagalakítás. Alapvető manuális készségek működése az anyagalakítás során. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Lakóhelyhez közeli néprajzi tájegység építészeti sajátos jegyeinek értelmezése. A közvetlen környezetben található tárgyakon, épületeken a forma, a rendeltetés és a díszítmény kapcsolatának megértése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Lakóhelyhez közeli néprajzi tájegység építészeti jellegzetességeinek, viseletének, és kézműves tevékenységének megismerése, elemzése (pl. skanzen vagy helytörténeti kiállítás látogatásával, vagy gyűjtött képek alapján). 
•	A mai életbe, életformába illeszthető, hagyományos kézműves technikával (pl. szövés, hímzés, nemezelés, lemezdomborítás, papírmerítés) készített tárgy (pl. iskolaszer, öltözet, hangszer, játék, kisbútor) létrehozása, meghatározott tulajdonos (pl. adott személyiség, életkor, nemek, foglalkozás) vagy funkció (hétköznapi, ünnepi) számára, a környezettudatosság lehetőségeinek figyelembevételével. Öv tervezése, gyöngyfűzés, fonott karkötő készítése.
•	Különböző történeti korok (pl. népvándorlás kora) sajátos, legjellemzőbb szimbolikus tárgyainak, épületeinek felismerése és elemző vizsgálata. Tananyag, témák: honfoglalás kori hajfonatkorongok és tarsolylemezek elemzése (szimmetrikus kompozíció, ismétlődő motívumok). Palmetta rajza, körkompozíció tervezése, rekonstrukció/rajzkiegészítés, honfoglalás kori ötvöstárgy színes áttervezése). 	Hon- és népismeret: család és lakóhely, falvak és városok.

Magyar nyelv és irodalom: népköltészet.

Természetismeret: környezettudatosság, fenntarthatóság.

Ének-zene: népzene.

Dráma és tánc: népszokások.

Technika, életvitel és gyakorlat: hagyományos foglalkozások, szakmák.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Népművészet, mesterség, hagyományos kézműves technika, forma, funkció, alapanyag, gazdaságos anyaghasználat, formaredukció, díszítmény, motívum, formaritmus, környezettudatosság, társadalmi üzenet.	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
A tanulók többségének már legyen saját, személyes képi kifejezésmódja.
•	A hangulatot, az érzelmeket kiemeléssel, átírással legyen képes kifejezni.
•	A tartalom- és formaelemzést tudja segítséggel alkalmazni.
•	Legyen képes példákban felismerni és megkülönböztetni a művészeti ágakat és műfajokat. Legyen képes felismerni a tanult művészettörténeti korok legjellemzőbb stílusjegyeit, alkotásait, alkotóit; koronként legalább három-három műalkotást tudjon megnevezni.
•	A tanuló a megfigyelt és ábrázolt formákon tudja felismerni a szabályszerűségeket.
•	Tudja értelemszerűen alkalmazni a megismert ábrázolásmódokat.
•	Értse a funkció szerepének fontosságát a tárgytervezésben, képes legyen adott tárgy elemzésére, jelentésének feltárására.
•	Fejlődjön jártassága a technikák alkalmazásában: mozgása legyen összehangolt, használja ügyesen az eszközöket.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók

Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, az alábbi műtípusok, művek, alkotók bemutatása ajánlott:
Korakeresztémy és bizánci templom (pl. Santa Sabina, Hagia Sophia), népvándorlás kori tárgy (pl. nagyszentmiklósi kincs, honfoglaláskori öltözet), románkori és gótikus templom, székesegyház (pl. pisai dóm, jáki bencés apátsági templom, amiens-i székesegyház, nyírbátori református templom), Magyar Szent Korona és koronázási palást, épületdíszítő és oltárszobrok a középkorból (pl. V. Stoss), gótikus freskó és oltárkép (pl. Giotto, M.S. Mester), gótikus üvegablak (pl. chartres-i katedrális üvegablakai), reneszánsz és barokk palota és kastély (pl. Palazzo Farnese, chambordi kastély, versailles-i palota, fertődi Eszterházy-kastély), a reneszánsz és barokk mesterei (pl. Michelangelo B., Leonardo da Vinci, Raffaello S., A. Dürer, P. Bruegel, P. P. Rubens, Rembrandt, D. Velazquez, Vermeer van Delf).
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A fentebb ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. Különösen érvényes ez akkor, ha az adott témát nem kronologikus, hanem tematikus megközelítésben dolgozunk fel, vagy ha nem elsősorban művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti tartalmakat mutatunk be. Ezekben az esetekben a válogatás további fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében a magas művészet és a populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák mutassák be az adott tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

A fejlesztés várt eredményei a két évfolyamos ciklus végén	•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek megfelelő alkalmazása az alkotó tevékenység során a vizuális emlékezet segítségével és megfigyelés alapján.
•	Egyszerű kompozíciós alapelvek a kifejezésnek megfelelő használata a képalkotásban.
•	Térbeli és időbeli változások lehetséges vizuális megjelenéseinek értelmezése, és egyszerű mozgásélmények, időbeli változások megjelenítése.
•	A mindennapokban használt vizuális jelek értelmezése, ennek analógiájára saját jelzésrendszerek kialakítása.
•	Szöveg és kép együttes jelentésének értelmezése különböző helyzetekben és alkalmazása különböző alkotó jellegű tevékenység során.
•	Az épített és tárgyi környezet elemző megfigyelése alapján egyszerű következtetések megfogalmazása.
•	Néhány rajzi és tárgykészítési tecnika megfelelő használata az alkotótevékenység során.
•	Reflektálás társművészeti alkotásokra vizuális eszközökkel.
•	A legfontosabb művészettörténeti korok azonosítása.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások elemzése során a vizuális megfigyelés pontos megfogalmazása.
•	Fontosabb szimbolikus és kultárális üzenetet közvetítő tárgyak felismerése.
•	A vizuális megfigyelés és elemzés során önálló kérdések megfogalmazása.
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

7. évfolyam
Éves óraszám 36 óra

Mivel a vizuális kultúra tantárgy legfontosabb célja ebben az iskolaszakaszban is a vizuálisan, illetve vizuális művészi eszközökkel megismerhető világ vizsgálata, az esztétikai, művészeti nevelés kulcskompetencia fejlesztésének feladatát képes leginkább közvetíteni. E megismerési folyamatban különösen fontos szerepet nyer, hogy a tantárgy nem csupán a megfigyelés, értelmezés, azaz a befogadás tevékenységeinek segítségével kívánja teljesíteni ezt a feladatot, hanem csakúgy, mint az alsóbb iskolaszakaszokban, egy produktumokat létrehozó, szorosan kapcsolódó alkotótevékenység segítségével. E tevékenység különösen fontos, mert az alkotófolyamat során az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét, továbbá ez az összetett megismerési és fejlesztési folyamat fokozottan segíti az önismeret és önértékelés képességének a fejlesztését, ennek segítségével ebben az iskolaszakaszban különösen fontos jelentőséget nyerhet az adott tantárgy és a pályaorientáció kapcsolata is. Ebben az időszakban különösen fontos továbbá a vizuális nevelés értékközvetítő és értékteremtő hatásának személyiségformáló ereje, így továbbra is nagyban segítheti a testi, lelki egészség megteremtését és fejlesztését. Mivel a vizuális kultúra tantárgy hagyományosan erős kultúraközvetítő szerepben van, így a történeti korok művészetének megismerése erősítheti a nemzeti öntudatot, illetve a történeti példák esztétikai preferenciái a szociális kompetenciák fejlesztését is támogathatják. A vizuális kultúra tantárgy kevéssé hagyományos, azonban szükség szerint korszerű tartalmai a képzőművészeten kívül a vizuális kommunikáció és a tárgy- és környezetkultúra, amelyek határozott célul tűzik ki a médiatudatosság fejlesztését, illetve a fenntarthatóság, környezettudatos szemlélet erősítését.
A vizuális kultúra részterületei közül ebben a szakaszban a gyerekek természetes érdeklődését és szükségletét is kielégítve, a „Vizuális kommunikáció” részterület fejlesztési feladata veszi át a főszerepet, illetve a „Kifejezés, képzőművészet” részterületnek a modern művészet és kortárs kultúra által közvetíthető tartalmai kapnak fontosabb, kiemelt szerepet, míg a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület követelményei az építészettörténet összegző jellegű megközelítését és a környezettudatosság erősítését tűzik ki célul. 
A médiatudatosság fejlesztésének egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés. Ebből következően a mozgóképkultúra és médiaismeret bizonyos vizuális kultúrához kapcsolódó fejlesztési követelményei is itt jelennek meg, külön tematikai egységekben (lásd a vizuális kommunikáció tematikai egységei után).

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 5 óra	
Előzetes tudás	Látvány plaszticitásának és színviszonyainak, érzelmi hatásainak megfigyelése és kifejező ábrázolása. Színtani alapok kifejező használata és ismerete. Önkifejezés alkalmazása az alkotó-tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikáknak a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata.
Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látványok, jelenségek asszociatív megjelenítése, kifejező feldolgozása színes technikákkal (pl. akvarell, temperafestés, fotókollázs/montázs, pasztell, vegyes technika), különböző színérzet (pl. hideg, meleg), illetve különböző ábrázolási rendszerek (pl. perspektíva, axonometria) használatával. Tananyag, téma: a színek jelképes szerepe. Érzelemábrázolás a mimika és a színek kifejező erejének hangsúlyozásával. Pointillista festmény készítése főszínek alkalmazásával. Cél: színárnyalatok elérése optikai színkeveréssel. Egy pillanatnyi hangulatot érzékeltető tájkép vagy épület festése fotó alapján. A festmény készítésekor ne a részletek kidolgozására, hanem az épület hangulatának kifejezésére helyezzük a hangsúlyt!
•	Köztéri szobrok. Néhány köztéri szobor felidézése a korábban megismert művészettörténeti stíluskorszakokból. A lakóhelyen vagy a környékén látható szobrok megnevezése. 
•	Választható feladatok. Szobor tervezése adott környezetbe, pl. meseszereplő szobra egy játszótérre vagy vidámparkba. Milyen szobor díszíthetné egy színház, egy iskolaudvar, egy sportcsarnok vagy egy állatkert előterét? Játszótéri játékok (mászóka, csúszda) tervezése.
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) vizuálisan értelmezhető megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, sík alkotás térbelivé alakítása, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel, stílus- és műfajváltás, idő és karaktercserék). Tananyag, téma: portrérajz híres műalkotás reprodukciója vagy egy napjainkban élő híres személy fotója alapján. Időutazás: régi portrék átalakítása. Pl. az arcok vagy a ruhák módosítása, egy napjainkban élő ismert személy portréjának kiegészítése régies ruhával stb. Síkból a térbe. Térbeli portré készítése választható technikával (papírhajtogatás, papírmasé, agyag, gipsz).	Magyar nyelv és irodalom: verbális közlésformák, a műelemzés verbális módszerei.
Ének-zene: A zenei és vizuális élmények kapcsolata.
Zenei kompozíció.
Dráma és tánc: jelenetek, mozgások, összetett mediális művészeti hatások élményének feldolgozása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Megjelenítés, vizuális átírás, stilizálás, kiemelés, kompozíció, színritmus, vonalritmus, formaritmus, felületek (textúra, faktúra), parafrázis, mozgásfázisok, fotókollázs, montázs, vetület, horizont, nézőpont, perspektíva.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	Művészeti és a képzőművészeti ágak legfontosabb jegyeinek megkülönböztetése a műelemzés során. Művészeti alkotások, vizuális jelenségek, látványok verbális és képi elemzése. A vizuális kifejezés eszközeinek használata. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális közlés különböző műfajú köznapi és művészi formáinak árnyalt megkülönböztetése. Különböző ábrázolási rendszerek, színkontrasztok, felületi hatások felismerése, kifejező szerepük értékelése műalkotások tematikus elemzésén keresztül. A megfigyelt jelenségek, műalkotások formai és színviszonyainak értelmezése vizuális és verbális módszerekkel. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok legjellemzőbb műalkotásainak és szimbolikus tárgyainak azonosítása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az alkotómunkához kapcsolódva műalkotások megfigyelése alapján, művészettörténeti korszakok (különösen a 19. század), stílusirányzatok stílusjegyeinek elemzése, összehasonlítása, művek tematikus csoportosítása (pl. műfaj, formarend, technika, kifejezőeszköz, tériség, mű célja: pl. megörökítés, tanítás) szerint.
•	Tananyag, témák: A 19. század a gyors stílusváltások kora. A klasszicizmus, a romantika, (historizmus, eklektika), a biedermeier, a magyar törtélelmi festészet. Különböző művészeti stílusok és stíluskorszakok emberábrázolási szokásai. A portré: látvány utáni tanulmányrajz készítése.
•	A realizmus a 19. században. Történelmi események és a hétköznapi élet témái a festményeken. Népi életképek. 
•	A plein air és az impresszionizmus. A képsorozat. A műtermi festészet és a szabadtéri festészet összehasonlítása.
•	A pointillizmus. A posztimpresszionizmus jellemzői.
•	Stílusok és emberek (öltözetek, tárgyak, műalkotások csoportosítása, kronológiai sorrendbe állítása).
•	Személyes véleményt kifejező elemző jellegű vizuális megjelenítés adott témában. Választható feladatok. Színes portré festése az érzelmet, a hangulatot vagy egy választott belső tulajdonságot kifejező vagy annak hatását megerősítő színárnyalatok kikeverésével. Kettős portré festése ellentétes tulajdonságok egy portrén belüli ábrázolásával, pl. ilyen vagyok és ilyen szeretnék lenni címmel. Közmondások, szólások ábrázolása a tartalmat legjobban kifejező, a jellegzetes mimikát hangsúlyozó színekkel. Különleges portrék, egyéni ötletek.
•	Képek, látványok, médiaszövegek, események (pl. műalkotások, fotók, filmek, élmények, álmok, közösségi alkalmak) önálló elemzése a vizuális közlés köznapi és művészi formáinak megkülönböztetésével, illetve az elemzés eredményének, a következtetéseknek a bemutatása szöveggel és képekkel (pl. szöveg és illusztráció kapcsolatok létrehozása a szemléltetés érdekében). 
•	Ábrázolási rendszerek: a perspektíva. A perspektíva fajtái: a vonal-, a levegő- és a színperspektíva. Geometrikus alapformák látvány utáni távlati ábrázolása. A kocka vagy a hasáb látszati képe. Egy- és kétiránypontos perspektíva (irányvonalak, iránypont, horizont). Vetületi ábrázolás. A kocka és a csonkolt kocka vetületi képe. A képsíkrendszer. A Monge-féle háromképsíkos vetületi ábrázolás. A vetületi képek értelmezése. Axonometrikus ábrázolás. Egy- és kétméretű axonometrikus ábrázolás szerkesztésének megismerése. A kocka csonkolása felezéssel, negyedeléssel, harmadolással. Rekonstrukciós feladatok.
•	Szögletes sík- és térformák. Síklapok távlati ábrázolása (pl. leporelló,  origami). Tanulmányrajzok készítése a papírmodellről. Játék a vonalakkal. Szerkesztések (pl. tükörképes kompozíció létrehozása, vagy mintatervezés: geometrikus formák [négyzet-kör-negyedkör] felhasználásásával). 
•	Bűvös kocka készítése papírból. Kaleidociklusok tanulmányozása, készítése. 
•	Térplasztikák készítése papírból.
•	Az anyagok felülete (pl. tanulmányrajz készítése egy összegyűrt rajzlapról). Drapériatanulmányok és variációik.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Időmeghatározás. Művészeti korstílusok és irányzatok kötődése a társadalmi, kulturális háttérhez. Társadalmi témák vizuális megjelenítése.

Magyar nyelv és irodalom: a művészeti ágak mellérendelt viszonyainak megtapasztalása.

Ének-zene: művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések.

Internetes portálok használata. Digitális prezentációk készítése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Művészi kifejezés, látványelemzés, téri helyzet, vetület, képsík, axonometria, egy iránypontos perspektíva, képzőművészeti műfaj, plaszticitás, arányrendszer, kompozíció, képkivágás, síkbeli és téri helyzetviszonylat, takarás, felület, forma, faktúra, textúra, szín, tónus, irány, térbeliség, formatömeg, főszín, mellékszín, kevert szín, színkontraszt, tónus, szín-, vonal-, formaritmus, stíluskorszak, stílusirányzat, intermediális kifejezés/műfaj, kortárs művészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Magyarázó képek/rajzok	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	A legfontosabb vizuális jelek, jelzések, szimbólumok értelmezése, alkotó használata. Képi utasítások követése, illetve ilyenek létrehozása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Nem vizuális természetű információk érzékletes képi megfogalmazása. Időbeni folyamatok értelmezhető vizuális megjelenítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Pontosan értelmezhető információközlések képes és rajzos használati utasítások megfogalmazásával, kivitelezésével (pl. kitalált, „képtelen tárgyról”) a különféle jelentésmódok, ábrázolások megfigyelésének céljával. Formaelemzés, formaátalakítás: napjaink tárgyainak áttervezése egy önállóan választott régi stílusban, pl. barokk kerékpár, gótikus mobiltelefon, rokokó vasaló stb. Emberiesedett tárgyak tervezése, pl. szék és lábas valódi lábakkal. Egy tárgy „emberiesedésének” folyamatábrái. Az átalakulás lépései.
•	Nem vizuális természetű információk érzékletes megjelenítése egyezményes jelzések használatával (pl. grafikonon, diagramon), és/vagy saját jelzésrendszer alkalmazásával, a jelentésváltozatok megfelelő működésének tudatosítása érdekében.	Magyar nyelv és irodalom: Szöveg és kép viszonya. Nyelvi és nem nyelvi kódok mindennapi közlési helyzetekben. Meggyőző kommunikáció. Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Szó szerinti és metaforikus jelentés.

•	Matematika: Rajzolt, illetve tárgyi jelek értelmezése. Rendszeralkotás: elemek elrendezése különféle szempontok szerint. Rendszerezést segítő eszközök (fadiagram, útdiagram, táblázatok).

•	Földrajz: a mindennapi környezetben előforduló jelek, jelzések, a jelekből álló információhoz kapcsolódó kommunikáció.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Egyezményes jel, jelzés, saját jel, jelzés, jelrendszer, tér-idő változás, (grafikon), (diagram).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Mozgóképi közlés	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Jelenségek megfigyelése adott szempontok alapján. Időbeli folyamatok, változások megfigyelése, ábrázolása. Különböző mozgások vizuális rögzítése. Hang és kép együttes alkalmazása. Tervvázlatok készítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Mozgások megfigyelése, megjelenítése. Időbeni folyamatok értelmezhető megjelenítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgókép működésének, a mozgás illúziókeltésének értelmezése kreatív feladatmegoldás érdekében (pl. taumatróp fotokollázs technikával, rajzolt/fotózott zootróp-szalag készítése zootróp-dobba/hengerbe).
•	A mozgóképi nyelv alapjainak, működésének értelmezése, majd kreatív alkalmazása összetettebb feladat kapcsán (pl. story-board, kamerába vágott videoanyag készítése megadott fogalomból vagy fotográfiákból kiindulva), mely a médium sajátos (nyelvi) működésének felismerését célozza meg.	Dráma és tánc: cselekmény, jelenet, feszültség, konfliktus, fordulópont; díszlet, jelmez, kellék, fény- és hanghatások.

•	Magyar nyelv és irodalom: elbeszélő, cselekmény, epizód, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés; szerkezet, a cselekményt alkotó elemek, fordulatok, jelenet, konfliktus, feszültség, tetőpont, fordulópont.

•	Informatika: Egyszerű animációk. A hagyományos médiumok modern megjelenési formái.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Technikai kép, optikai játék (taumatróp, zootróp, fenakisztoszkóp), retinális utóképhatás, a mozgás illúziója, animáció, képkivágás, nézet (gépállás, gépmozgás), beállítás, jelenet, expozíció, lezárás, konfliktus, fordulat, elbeszélő-szerkezeti alapséma, story-board.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Montázs	Órakeret 1 óra	
Előzetes tudás	Jelenségek megfigyelése adott szempontok alapján. Időbeli folyamatok, változások megfigyelése, ábrázolása. Különböző mozgások vizuális rögzítése. Hang és kép együttes alkalmazása. Tervvázlatok készítése. Reflektálás filmes élményekre. Szabad asszociáció.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Időbeni folyamatok értelmezhető megjelenítése. A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Térben és időben egymástól távol eső elemek, részletek, motívumok egységes egésszé szervezése új információközlés, alkotás létrehozása, különféle technikával megvalósított konkrét feladatmegoldás (pl. fotókollázs, vagy „montázs-film” meglévő, „talált” mozgóképi részletek „összeszerelésével”) érdekében.
•	A mozgóképi (tér-idő) szerkesztés jelentőségének, a montázs néhány alaptípusának felismerése, összehasonlítása konkrét rövidfilmek, illetve játékfilmrészletek (pl. Gaál István: Pályamunkások,Rodriguez: Desperado, Lang: M –Egy város keresi a gyilkost) elemzése, összehasonlítása kapcsán.	Dráma és tánc: ellentét és párhuzam, a feszültségteremtés eszközei.

•	Magyar nyelv és irodalom: a kompozíció meghatározó elemei; különböző nézőpontú elbeszélés; cselekmény, epizód, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés; szerkezet, a cselekményt alkotó elemek; ismétlés, fokozás, párhuzam, ellentét; metaforikus jelentés; allegória, szimbólum; szórakoztató irodalom, filmes feldolgozások.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs és gondolkodás, montázselv, tér-idő szervezés, (mozgóképi szerkesztés/montázs), leíró és szubjektív kép/nézőpont; lineáris-cselekményábrázoló és párhuzamos montázs.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Vizuális kommunikációs formák	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Fényképek, újságképek, reklámképek csoportosítása adott szempontok alapján, olvasása, értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A verbális és a vizuális kommunikáció közötti lényegi különbségek felismerése és megfogalmazása kreatív gyakorlatok tanulságaiból levonva (pl. képek szóbeli leírásával, „közvetítésével” történő rekonstruálással). Portré ábrázolása leírás alapján. Mozaikkép (fantomkép) készítése.
•	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása, összehasonlítása a különféle vizuális kifejező eszközök, médiumok tudatosítása érdekében. Képek az utcán, plakátok csoportosítása típusaik szerint, majd tervezése. Házfalak, tűzfalak tervezése.
•	Többértelműség. Lehetetlen ábrák (paradoxon helyzetek). A Necker-kocka. Optikai csalás. Illuzionisztikus térábrázolás.	Magyar nyelv és irodalom: Nyelvi és nem nyelvi kódok, mindennapi közlési helyzetek, meggyőző kommunikáció. A nyomtatott és az elektronikus szövegek jellemzői. Gyakori szövegtípusok (pl. médiaszövegek). Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Információhordozók természete, kommunikációs funkcióival és kultúrájával (pl. vizuális, audiovizuális, elektronikus).

•	Informatika: Multimédiás dokumentumok elemei. Az információs technológián alapuló kommunikációs formák. Kommunikációs médiumok és szerepük. A hagyományos médiumok modern megjelenési formái.

•	Matematika: Osztályozás. Rendszeralkotás  elemek elrendezése; rendszerezést segítő eszközök (pl. táblázatok).	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	A kép „működése”, állókép és mozgókép különbözősége, közvetlen és közvetett kommunikáció, tömegkommunikáció, távközlés, televízió, internet, gesztusnyelv, közlekedési tábla, térkép, plakát, képes forgatókönyv, fotográfia, mozgókép, (techno)médium.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Média és mozgóképkultúra – A média kifejezőeszközei
Reprodukálás és ábrázolás – a mozgókép kettős természete	Órakeret 1 óra	
Előzetes tudás	A reprodukálás, a technikai úton rögzített kép/hang és az ábrázolás fogalmának ismerete.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az életkornak megfelelő mozgóképi (film, televízió, videó, komputerjáték, web) szövegértés képességének fejlesztése, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a mozgóképi írás-olvasás tudás fejlesztése. Alapszintű mozgóképnyelvi tájékozottság megszerzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgóképi közlés kettős természetének, azaz egyszerre ábrázoló és reprodukáló alaptulajdonságának megtapasztalása és tudatosítása (pl. mobiltelefonnal rögzített képek vagy híradórészletek tanulmányozása alapján). A dokumentum és a fikció fogalmának magyarázata konkrét példákon keresztül (pl. Bunuel: Föld kenyér nélkül, Tarr Béla: Hotel Magnezit). 	Magyar nyelv és irodalom; ének-zene; dráma és tánc; vizuális kultúra: az elbeszélő, előadó kifejezési szándékának szubjektív nézőpontja.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Dokumentum, fikció, reprodukció, ábrázolás, kettős természet, valóság.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Média és mozgóképkultúra – A média kifejezőeszközei
A kiemelés (hangsúlyozás) alapeszközei a mozgóképi ábrázolásban, az írott és az online sajtóban	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	A művészeti alkotások és a médiaszövegek egyaránt konstruált textusok. A művek (irodalmi, képzőművészeti, zenei alkotások) és a médiaszövegek nyelvi jellemzőivel, használatával kapcsolatos néhány fontos alapfogalom (pl. ismétlés, motívum, kompozíció) ismerete, helyes alkalmazása élőszóban. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az életkornak megfelelő mozgóképi (film, televízió, videó, komputerjáték, web) szövegértés képességének fejlesztése, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a mediális írás-olvasás tudás fejlesztése. A médiumok nyelvi apparátusára vonatkozó alapszintű tájékozottság megszerzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Mozgóképi szövegek (pl. filmetűdök, reklámok, klipek, előzetesek, animációs filmek) megfigyelése és elemzése annak tudatosítása céljából, hogy melyek a figyelemirányítás, kiemelés eszközei (legfontosabb motívumok ismétlése, közelkép, fény/szín, zenei hangsúlyok, kameramozgások, váltakozó beállítások tempója).
•	Napilapok, magazinok, hírportálok, címlapok és belső oldalak rendjének megfigyelése, a nyomtatott és online sajtó szövegeinek megkonstruálása során alkalmazott fontosabb figyelemvezető, kiemelő eljárások tudatosítása érdekében (pl. címrend, betűméret, tipográfia, szín és folthatások, tördelés, írott szöveg és képi illusztráció viszonya, képaláírás, linkek, felnyíló/futó ablakok, hang-és képanyagok).	Magyar nyelv és irodalom; ének-zene;dráma és tánc; vizuális kultúra: a hangsúlyozás, nyomatékosítás eszközei a társművészetekben.

•	Informatika: a hagyományos médiumok modern megjelenési formáinak megismerése, alkalmazása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Ismétlés, közelkép, képkivágás, tempó, kameramozgás, címrend, tipográfia, tördelés, illusztráció, képaláírás, link, banner.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Média és mozgóképkultúra – A média kifejezőeszközei
A montázs szerepe és alapformái a mozgóképi ábrázolásban	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	A dolgok elmondásának, megjelenítésének szükségszerű módja, a kihagyás, tér- és időváltások alkalmazása, az ehhez kapcsolódó konvenciók elfogadása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az életkornak megfelelő mozgóképi (film, televízió, videó, komputerjáték, web) szövegértés képességének fejlesztése, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a mediális írás-olvasás tudás fejlesztése. A médiumok nyelvi apparátusára vonatkozó alapszintű tájékozottság megszerzése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A filmkép jelenidejűségének megtapasztalása, felismerése és a montázs alapfunkcióinak azonosítása a mozgóképi ábrázolásban (pl. a cselekmény folyamatosságának és ritmusának megteremtése, a mozgóképi szöveg jellemző terének és idejének létrehozása, jelentésalkotás) kreatív gyakorlatok kapcsán (pl. egyszerű történés vagy történet tervezése és felvétele „kamerába vágott” technikával), az alpvető montázstípusok és megoldások kipróbálása érdekében (pl. lineáris, párhuzamos montázs, flashback, flash forward).
•	Művészeti példák (pl. képzőművészet, fotó, irodalom, zene) összevetésével a montázshatás általánosabb, emberi gondolkodást és kifejezést jellemző értelmének tanulmányozása.	Informatika: Digitális képek jellemzőinek megismerése (pl. méret, szín, színmélység, kontraszt), minőségének javítása. Képszerkesztő program használata. Műveletek képekkel, képszerkesztés, képvágás. Montázs készítése.
Digitális hangformátumok megismerése. Az egyes formátumok közötti átalakítás elvégzése. Hang vágása egy hangszerkesztő program segítségével.

•	Magyar nyelv és irodalom; ének-zene; dráma és tánc: időbeli és térbeli változások kifejezései különböző eszközökkel.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs, szerkesztés, idő, tér, folyamatosság, ritmus, flashback.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Közvetlen környezet vizuális megfigyelése alapján tapasztalatok megfogalmazása. Azonosságok és különbségek célirányos megfogalmazása a megfigyelés és elemzés során. Egyszerű téri helyzetek értelmezése vizuálisan és szövegben. Tárgyakkal, épületekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Egyszerű tárgykészítő technikák alkalmazása. Tervvázlatok készítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgykészítő, kézműves technikák megfelelő alkalmazása. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése különböző szempontok alapján. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése. A választás lehetőségének mérlegelése a feladatmegoldás során felmerülő ötletek között. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tárgytervezés, tárgyalkotás (pl. érdekes eszköz) a vizuális felmérésből, megismerésből származó elemző tapasztalatok (pl. rajzos felmérés) alapján, a gazdaságos anyaghasználat érvényesítésével. Tananyag, téma: divatos hölgy és úr a 19. század első felében. A magyar díszruha.Tárgy- és környezetkultúra. Régi és új tárgyak. Használati tárgy tervezése adott funkcióra és stílusban. Tárgyak a múzeumokban, pl. Néprajzi Múzeum, Iparművészeti Múzeum, Történeti Múzeum.
•	Mintatervezés megadott cél érdekében (pl. textilterv, CD-borító, falfestmény az iskola udvarán).
•	Épületek, tárgyak átalakítása, áttervezése meghatározott célok vagy más funkció betöltése (pl. használati tárgyból személyes tárgy) érdekében. Egy napjainban ismert használati tárgy átalakítása más funkciójú működésre, pl. vasalóautó.
•	Tananyag, téma: formaátalakítás. Érdekes, szokatlan, vicces tárgyak tervezése. A forma és környezete: a lakberendezés tárgyai. Az enteriőr. Lakberendezés. Hagyományos és szokatlan bútorok. Formaelemzés, látvány utáni tanulmányrajz, tárgytervezés. 
•	Választható ábrázolási feladatok.
Egy forgószék tervezése saját részre a tanulóasztal mellé.
Egy katalógusban megjelent szék axonometrikus rajzának megszerkesztése és a rajz színezése feltűnő színekkel és mintákkal.
Egy szokatlan formájú, szoborszerű szék tervezése.
Bútortervek készítése egy ismert személy számára az emberi tulajdonságok és a tárgy jellemzőinek ötvözésével.
Illusztráció készítése Gazdag Erzsi: A szék című verséhez.
•	Egyszerű műszaki jellegű ábrázolás segítségével (pl. alaprajz, metszetrajz, vetületi ábrázolás) saját tervezés (pl. tárgy, környezet) megjelenítése szerkesztéssel és szabadkézi rajzban, illetve az önálló tervezési, tárgyalkotó folyamat dokumentálása az ötlettől a kivitelezésig.A környezettudatos élet lehetőségeinek összegyűjtése a közvetlen környezetben. Tananyag, téma: alkotások az utcán – reklámplakátok, feliratok, házak, falfestmények, szobrok, szökőkutak, utcabútorok, játszótéri játékok, lámpák stb.	Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Vetületi ábrázolás.

•	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód. Tárgyak, szerkezetek, rendeltetés.

•	Biológia-egészségtan: Minőségi tulajdonságok megkülönböztetése. Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.

•	Földrajz: védett hazai és nemzetközi természeti értékek.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezési folyamat, felmérés, funkció, gazdaságos anyaghasználat, alaprajz, metszetrajz, vetületi ábrázolás, műszaki jellegű ábrázolás, vonalfajta, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 5 óra	
Előzetes tudás	Tárgyak, épületek vizuális megfigyelése adott szempontok alapján. Azonosságok és különbségek célirányos megfogalmazása a megfigyelés és elemzés során. Tárgyakkal, épületekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Alakított, tervezett környezet értelmezése különböző módon. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése különböző szempontok alapján. Az építészet térszervező és tömegalakítást szolgáló eszközeinek megértése. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tárgyak, épületek összehasonlító elemzése a történeti változást vagy a földrajzi elhelyezkedést jól szemléltető szempontok szerint (pl. anyaghasználat, funkció). 
•	Az építészet történetében megjelenő alapvető térszervezést és tömegalakítást (pl. alaprajztípusok, alátámasztó elemek, térlefedések) szolgáló építészeti megjelenések összegzése a fontosabb építészettörténeti példák alapján. 
•	Tananyag, téma: az enteriőr stílusváltozásai a különböző történelmi korszakokban. Lakásbelsők képe régi stíluskorszakokból és napjainkból. Jellegzetes példák megfigyelése az úri, a polgári és a népi építészetből. Választható feladatok: Egy lakószoba berendezési tervének ábrázolása szabadkézi rajzban. Egyszerű belső tér ábrázolása axonometrikus szerkesztéssel.
•	A perspektivikus ábrázolás. Geometrikus alapformák látvány utáni távlati ábrázolása. Egy- és kétiránypontos perspektíva (irányvonalak, iránypont, horizont). Vetületi ábrázolás. A vetületi képek értelmezése. Axonometrikus ábrázolás. Szerkesztett képek és formák. Képalakítás a megismert axonometrikus szerkesztésekkel. A műszaki ábrák hagyományos és új megoldásai. A számítógépes rajzolás jelentősége (előnyei, hátrányai).
•	Legalább egy, közvetlen tapasztalatok útján megismerhető néprajzi tájegység (pl. Tiszántúl – pl. Jászság, Bodrogköz) tárgykultúrájának (pl. épület, öltözék, használati tárgy) elemző vizsgálata és legfontosabb jegyei alapján megkülönböztetése más tárgycsoportoktól. Különböző népművészeti motívumokat gyűjtése, majd egy színkompozíció (festmény vagy színes grafika) készítése a választott népi motívumok felhasználásával. 	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: épületek, használati és dísztárgyak megfigyelése.

•	Hon- és népismeret: Néprajzi tájegységek, nemzetiségek. Hagyományos paraszti tárgykultúra.

•	Földrajz: A természeti környezet és a kultúra összefüggései. Magyarország és a Kárpát-medence földrajza, kulturális régió.

•	Technika, életvitel és gyakorlat: lakókörnyezet és életmód; tárgyak, szerkezetek, rendeltetése.

•	Ének-zene: népdalok, hangszeres népzene.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Építészeti elem, közösségi és személyes tér, alaprajztípus, osztatlan és osztott (vagy egyszerű és bővített) tér, fő-, oldal-, kereszthajó, apszis, dongaboltozat, keresztboltozat, oszloprend, masztaba, piramis, akropolisz, amfiteátrum, bazilika, palota, kúria, használati tárgy, dísztárgy, rituális tárgy, viselet, népi kultúra, néprajzi tájegység, kézművesség, ipari formatervezés.	

A továbbhaladás feltételeii
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A tanuló rendelkezzék az ábrázoláshoz szükséges készségekkel.
•	Kifejező és tervező munkáiban legyen képes figyelembe venni a színek optikai és érzelmi hatását.
•	Adott elemezési szempontok szerint legyen képes műalkotásokat összehasonlítani.
•	Ismerje a tanult művészettörténeti korok legjellemzőbb stílusjegyeit; koronként és áganként legalább három-három műalkotást, alkotót ismerjen fel és tudja megnevezni.
•	Megfigyeléskor képes legyen megítélni a téri, formai és színviszonylatokat, arányokat, meglátni a lényeges vizuális összefüggéseket, megérteni a szabályszerűségeket; legyen képes le is rajzolni.
•	Absztrakciós képessége nyilvánuljon meg a lényegkiemelésben, a geometriai egyszerűsítésben.
•	Képes legyen a vizuális információkban eligazodni, azokat kritikusan vizsgálni.
•	Ismerje a Monge-vetület és az axonometrikus ábrázolás alapjait, több-kevesebb önállósággal tudjon megoldani ilyen szerkesztési feladatokat.
•	Alkalmazza tudatosan a tárgytervezés módszerét és az elemzés szempontjait.
•	Probléma-megoldási készségei, képességei nyilvánuljanak meg az önálló alkotó, tervező-kivitelező feladatokban.
•	Jártas legyen az ismeretszerzés sajátos vizuális, manuális módjaiban; használja biztonsággal az ábrázolás és alakítás eszközeit.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók

Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, az alábbi műtípusok, művek, alkotók bemutatása ajánlott:
19. század építészetének megjelenései (pl. Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, Steindl Imre: Országház, W. Clark A. Clark: Lánchíd, Péchy Mihály: Református Nagytemplom, Kühnel Pál, Packh János, Hild József: Főszékesegyház, Hild József: Székesegyház). A 19. század festészetének és szobrászatának megjelenései (id. Markó Károly: Visegrád, Ferency István: Pásztorlányka, Antonio Canova: Géniusz). A romantika, biedermeier, a magyar törtélelmi festészet, a realizmus, az impresszionizmus, a posztimpresszionizmus festői és építészei (pl. Joseph Paxton, Feszl Frigyes, Ybl Miklós, Gustave Eiffel, Schulek Frigyes, Jean-Auguste-Dominique Ingres, John Constable, Eugéne Delacroix, Francisco Goya, Jea-Francois Millet, William Turner,  Claude Monet, Eduard Manet, Williem Morris, Paul Gauguin, Georges Seurat, Vincent van Gogh, Paul Cézanne, Székely Bertalan, Benczúr Gyula, Madarász Viktor, Wágner Sándor, Than Mór, Paál László, Munkácsy Mihály, Szinyei Merse Pál).
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetben megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A fentebb ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. Különösen érvényes ez akkor, ha az adott témát nem kronologikus, hanem tematikus megközelítésben dolgozunk fel, vagy ha nem elsősorban művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti tartalmakat mutatunk be. Ezekben az esetekben a válogatás további fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében a magas művészet és a populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független válogatás mutassa be a témát. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk (pl. építészet alaprajzi, alátámasztási és térlefedési változásai).

8. évfolyam
Éves óraszám 36 óra
Mivel a vizuális kultúra tantárgy legfontosabb célja ebben az iskolaszakaszban is a vizuálisan, illetve vizuális művészi eszközökkel megismerhető világ vizsgálata, az esztétikai, művészeti nevelés kulcskompetencia fejlesztésének feladatát képes leginkább közvetíteni. E megismerési folyamatban különösen fontos szerepet nyer, hogy a tantárgy nem csupán a megfigyelés, értelmezés, azaz a befogadás tevékenységeinek segítségével kívánja teljesíteni ezt a feladatot, hanem csakúgy, mint az alsóbb iskolaszakaszokban, egy produktumokat létrehozó, szorosan kapcsolódó alkotótevékenység segítségével. E tevékenység különösen fontos, mert az alkotófolyamat során az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásánakis megteremti a lehetőségét, továbbá ez az összetett megismerési és fejlesztési folyamat fokozottan segíti az önismeret és önértékelés képességének a fejlesztését, ennek segítségével ebben az iskolaszakaszban különösen fontos jelentőséget nyerhet az adott tantárgy és a pályaorientáció kapcsolata is. Ebben az időszakban különösen fontos továbbá a vizuális nevelés értékközvetítő és értékteremtő hatásának személyiségformáló ereje, így továbbra is nagyban segítheti a testi, lelki egészség megteremtését és fejlesztését. Mivel a vizuális kultúra tantárgy hagyományosan erős kultúraközvetítő szerepben van, így a történeti korok művészetének megismerése erősítheti a nemzeti öntudatot, illetve a történeti példák esztétikai preferenciái a szociális kompetenciák fejlesztését is támogathatják. A vizuális kultúra tantárgy kevéssé hagyományos, azonban szükség szerint korszerű tartalmai a képzőművészeten kívül a vizuális kommunikáció és a tárgy- és környezetkultúra, amelyek határozott célul tűzik ki a médiatudatosság fejlesztését, illetve a fenntarthatóság, környezettudatos szemlélet erősítését.
A vizuális kultúra részterületei közül ebben a szakaszban a gyerekek természetes érdeklődését és szükségletét is kielégítve, a „Vizuális kommunikáció” részterület fejlesztési feladata veszi át a főszerepet, illetve a „Kifejezés, képzőművészet” részterületnek a modern művészet és kortárs kultúra által közvetíthető tartalmai kapnak fontosabb, kiemelt szerepet, míg a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület követelményei az építészettörténet összegző jellegű megközelítését és a környezettudatosság erősítését tűzik ki célul. 
A médiatudatosság fejlesztésének egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés. Ebből következően a mozgóképkultúra és médiaismeret bizonyos vizuális kultúrához kapcsolódó fejlesztési követelményei is itt jelennek meg, külön tematikai egységekben (lásd a vizuális kommunikáció tematikai egységei után).

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret5óra	
Előzetes tudás	Látvány plaszticitásának és színviszonyainak, érzelmi hatásainak megfigyelése és kifejező ábrázolása. Színtani alapok kifejező használata és ismerete. Önkifejezés alkalmazása az alkotó-tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikáknak a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata.
Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látványok, jelenségek asszociatív megjelenítése, kifejező feldolgozása színes technikákkal (pl. színismeretek áttekintése, a monokróm festészet), különböző színérzet (pl. hideg, meleg), illetve különböző ábrázolási rendszerek (pl. perspektíva, axonometria) használatával. Színkontrasztok fajtáinak összegzése, színtani kísérletek. Színkontrasztok megfigyelése a műalkotásokon. Ellentétes tulajdonságok, érzelmek, fogalmak ábrázolása. Csontváry Magányos cédrus című festményéhez kapcsolódó rajzi feladatok (pl. „faönarckép” tervezése).
•	A színek hatásai. A színek szimbolikus jelentése. (pl. önjel vagy mandala tervezése a színek érzelmi szerepét hangsúlyozva, illetve képátalakítás a Vadakra jellemző szín- és faktúrahasználattal, vagy emberi alakot ábrázoló kollázsok készítése Matisse nyomán.
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) vizuálisan értelmezhető megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel).
•	További színhez kapcsolódó feldolgozási lehetőségek: festés zenére, (pl. egy választott zene hangulatának megörökítése festményen). Játékos csoportmunka: Pollock festői módszerének, a dripping festészeti technikának a kipróbálása a gyakorlatban.
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. Picasso képei, melyet Velázquez nyomán készített, vagy Dali Fiókos Vénusz című alkotása, továbbá Barabás Márton kortárs festőművész Párkák című műve is jó kiindulási alap lehet ezeknél a feladatoknál). Képátalakítás különböző módszereinek megismerése (pl. egy valósághű fénykép alapján a kép átalakítása [tájképfestés] a Vadakra jellemző szín- és faktúrahasználattal.)	Magyar nyelv és irodalom: verbális közlésformák, a műelemzés verbális módszerei.

Ének-zene: A zenei és vizuális élmények kapcsolata.
Zenei kompozíció.

Dráma és tánc: jelenetek, mozgások, összetett mediális művészeti hatások élményének feldolgozása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Megjelenítés, vizuális átírás, stilizálás, kiemelés, kompozíció, színritmus, vonalritmus, formaritmus, felületek (textúra, faktúra), parafrázis.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 8óra	
Előzetes tudás	Művészeti és a képzőművészeti ágak legfontosabb jegyeinek megkülönböztetése a műelemzés során. Művészeti alkotások, vizuális jelenségek, látványok verbális és képi elemzése. A vizuális kifejezés eszközeinek használata. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális közlés különböző műfajú köznapi és művészi formáinak árnyalt megkülönböztetése. Különböző ábrázolási rendszerek, színkontrasztok, felületi hatások felismerése, kifejező szerepük értékelése műalkotások tematikus elemzésén keresztül. A megfigyelt jelenségek, műalkotások formai és színviszonyainak értelmezése vizuális és verbális módszerekkel. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok legjellemzőbb műalkotásainak és szimbolikus tárgyainak azonosítása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az alkotómunkához kapcsolódva műalkotások megfigyelése alapján, művészettörténeti korszakok, stílusirányzatok (különösen a 20. század irányzatai: fauvizmus, kubizmus, futurizmus, expresszionizmus, absztrakt irányzatok, konstruktivizmus, dadaizmus, szürrealizmus, op-art, valamint a kortárs művészet) stílusjegyeinek elemzése, összehasonlítása, művek tematikus csoportosítása (pl. műfaj, formarend, technika, kifejezőeszköz, tériség, mű célja: pl.  megörökítés, provokálás) szerint. Általános bevezető a modern művészetről. Annak összegzése Mi a modern művészet? Beszélgetés a modern szobrászat és festészet néhány jelentősebb alkotásáról. Műfaji határok összemosódási folyamatának elemzése. 
•	Egy ismert épület kubista stílusban való megjelenítése. A kubista képszerkesztés módszereit tükröző rajzok, festmények vagy kollázsok készítése.
•	Személyes véleményt kifejező elemző jellegű vizuális megjelenítés adott témában. Képvariációk színekkel: Deim Pál Ádám és Éva című szitasorozatának elemzéséhez kapcsolódó feladatok. Portrésorozat: különböző érzelmeket kifejező portrék ábrázolása. 
•	Képek, látványok, médiaszövegek, események (pl. műalkotások, fotók, filmek, élmények, álmok, közösségi alkalmak) önálló elemzése a vizuális közlés köznapi és művészi formáinak megkülönböztetésével.
•	A perspektivikus kép szerkesztésének szabályai. Egyszerűsített vonaltávlati szerkesztések. 
•	A szürrealizmus festészetéhez kapcsolódva. „A különc zseni”, Dalí művészetének bemutatatásán keresztül egyéni álomképek festése. Beszédes képkeretek tervezése. 
•	A tanulmány fogalma. Drapériák a műalkotásokon. Pl. egy (vagy két) ponton felfüggesztett textildarab lerajzolása.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Időmeghatározás. Művészeti korstílusok és irányzatok kötődése a társadalmi, kulturális háttérhez. Társadalmi témák vizuális megjelenítése.
Magyar nyelv és irodalom: a művészeti ágak mellérendelt viszonyainak megtapasztalása.
Ének-zene: művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések.
Informatika:
Internetes portálok használata. Digitális prezentációk készítése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Művészi kifejezés, látványelemzés, téri helyzet, vetület, képsík, axonometria, egy- és kétiránypontos perspektíva, képzőművészeti műfaj, plaszticitás, arányrendszer, kompozíció, képkivágás, síkbeli és téri helyzetviszonylat, takarás, felület, forma, faktúra, textúra, szín, tónus, irány, térbeliség, formatömeg, főszín, mellékszín, kevert szín, színkontraszt, tónus, szín-, vonal-, formaritmus, stíluskorszak, stílusirányzat, intermediális kifejezés/műfaj, kortárs művészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Magyarázó képek/rajzok	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	A legfontosabb vizuális jelek, jelzések, szimbólumok értelmezése, alkotó használata. Képi utasítások követése, illetve ilyenek létrehozása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Nem vizuális természetű információk érzékletes képi megfogalmazása. Időbeni folyamatok értelmezhető vizuális megjelenítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Pontosan értelmezhető információközlések képes és rajzos használati utasítások megfogalmazásával, kivitelezésével (pl. kitalált, „képtelen tárgyról”) a különféle jelentésmódok, ábrázolások megfigyelésének céljával.
•	A szimbólum és különző fajtái. Összetett képi szimbólumok. Stilizálás illetve redukálás folyamatának, módszereinek megfigyelése a műalkotásokon (pl. állatot szimbolizáló jel tervezése).
•	Nem vizuális természetű információk érzékletes megjelenítése egyezményes jelzések használatával (pl. grafikonon, diagramon), és/vagy saját jelzésrendszer alkalmazásával [pl. önjelek tervezése  egy megismert jelentéstár alapján, geoetriai formákat, számokat, betűket és állatszimbólumokat tömörítve], a jelentésváltozatok megfelelő működésének tudatosítása érdekében. Egy adott jelről, vagy ábráról verbális információk megfogalmazása.  
•	Diagram, grafikon, piktogram, embléma témakör feldolgozása. Különző logók (pl. környezetvédelmi, iskolai) vagy horoszkópjelek tervezése.	Magyar nyelv és irodalom: Szöveg és kép viszonya. Nyelvi és nem nyelvi kódok mindennapi közlési helyzetekben. Meggyőző kommunikáció. Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Szó szerinti és metaforikus jelentés.
Matematika: Rajzolt, illetve tárgyi jelek értelmezése. Rendszeralkotás: elemek elrendezése különféle szempontok szerint. Rendszerezést segítő eszközök (fadiagram, útdiagram, táblázatok).
Földrajz: a mindennapi környezetben előforduló jelek, jelzések, a jelekből álló információhoz kapcsolódó kommunikáció.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Egyezményes jel, jelzés, saját jel, jelzés, jelrendszer, (szimbólum, grafikon, diagram, embléma, logó).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Mozgóképi közlés	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Jelenségek megfigyelése adott szempontok alapján. Időbeli folyamatok, változások megfigyelése, ábrázolása. Különböző mozgások vizuális rögzítése. Hang és kép együttes alkalmazása. Tervvázlatok készítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Mozgások megfigyelése, megjelenítése. Időbeni folyamatok értelmezhető megjelenítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgókép működésének, a mozgás illúziókeltésének értelmezése kreatív feladatmegoldás érdekében (pl. rajzolt/fotózott zootróp-szalag készítése zootróp-dobba/hengerbe).
•	Pl. A futurista művészek képalkotói módszereinek tanulmányozása. A festészet és a fotóművészet kapcsolata. 
•	A mozgóképi nyelv alapjainak, működésének értelmezése, majd kreatív alkalmazása összetettebb feladat kapcsán (pl. képregény, story-board), mely a médium sajátos (nyelvi) működésének felismerését célozza meg. 
•	Képregények készítése egyéni témaválasztás alapján (pl. metamorfozis témájában). 	Dráma és tánc: cselekmény, jelenet, feszültség, konfliktus, fordulópont; díszlet, jelmez, kellék, fény- és hanghatások.
Magyar nyelv és irodalom: elbeszélő, cselekmény, epizód, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés; szerkezet, a cselekményt alkotó elemek, fordulatok, jelenet, konfliktus, feszültség, tetőpont, fordulópont.
Informatika: Egyszerű animációk. A hagyományos médiumok modern megjelenési formái.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Technikai kép, optikai játék (taumatróp, zootróp), retinális utóképhatás, a mozgás illúziója, animáció, képregény, story-board.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Montázs	Órakeret 1 óra	
Előzetes tudás	Jelenségek megfigyelése adott szempontok alapján. Időbeli folyamatok, változások megfigyelése, ábrázolása. Különböző mozgások vizuális rögzítése. Hang és kép együttes alkalmazása. Tervvázlatok készítése. Reflektálás filmes élményekre. Szabad asszociáció.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Időbeni folyamatok értelmezhető megjelenítése. A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Térben és időben egymástól távol eső elemek, részletek, motívumok egységes egésszé szervezése új információközlés, alkotás létrehozása, különféle technikával megvalósított konkrét feladatmegoldás (pl. fotókollázs) érdekében.
•	Pl. A dadaizmus művészettörténeti elemzése kapcsán is bemutatható a montázs, illetve a montázs-elv. A Merz (Kurt Schwitters művészete). A montázs készítésének különbző fajtái. Egyéni portfolió összeállítása, készítése megadott szempontok szerint. 	Dráma és tánc: ellentét és párhuzam, a feszültségteremtés eszközei.
Magyar nyelv és irodalom: a kompozíció meghatározó elemei; különböző nézőpontú elbeszélés; cselekmény, epizód, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés; szerkezet, a cselekményt alkotó elemek; ismétlés, fokozás, párhuzam, ellentét; metaforikus jelentés; allegória, szimbólum; szórakoztató irodalom, filmes feldolgozások.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs és gondolkodás, montázselv, tér-idő szervezés, (mozgóképi szerkesztés/montázs), leíró és szubjektív kép/nézőpont; lineáris-cselekményábrázoló és párhuzamos montázs.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Vizuális kommunikációs formák	Órakeret 3 óra	
Előzetes tudás	Fényképek, újságképek, reklámképek csoportosítása adott szempontok alapján, olvasása, értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A verbális és a vizuális kommunikáció közötti lényegi különbségek felismerése és megfogalmazása kreatív gyakorlatok tanulságaiból levonva (pl. képek szóbeli leírásával, „közvetítésével” történő rekonstruálással).
•	Kitalált történet írása Dalí Az égő zsiráf című festményéről.
•	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása, összehasonlítása a különféle vizuális kifejező eszközök, médiumok tudatosítása érdekében.
•	A fotó és a film kapcsolata (képsorozatok, képkivágások: közelkép, nagytotál, félközeli beállítások megfigyelése).
•	Az op-art művészet jellemzői. Térhatás és mozgás két dimenzióban. Optikai illúziók elemző vizsgálata.
•	Furfangos képi illúziók. Többértelmű képek vizsgálata.
•	Plakátművészet régen és ma. Pl. plakáttervezés a szecesszió divatjából kiindulva.	Magyar nyelv és irodalom: Nyelvi és nem nyelvi kódok, mindennapi közlési helyzetek, meggyőző kommunikáció. A nyomtatott és az elektronikus szövegek jellemzői. Gyakori szövegtípusok (pl. médiaszövegek). Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Információhordozók természete, kommunikációs funkcióival és kultúrájával (pl. vizuális, audiovizuális, elektronikus).
Informatika: Multimédiás dokumentumok elemei. Az információs technológián alapuló kommunikációs formák. Kommunikációs médiumok és szerepük. A hagyományos médiumok modern megjelenési formái.
Matematika: Osztályozás. Rendszeralkotás  elemek elrendezése; rendszerezést segítő eszközök (pl. táblázatok).	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	A kép „működése”, állókép és mozgókép különbözősége, közvetlen és közvetett kommunikáció, tömegkommunikáció, távközlés, televízió, internet, gesztusnyelv, plakát, képes forgatókönyv, fotográfia, mozgókép, médium. Képkivágás, nézet (gépállás, gépmozgás), beállítás, jelenet, expozíció, lezárás, konfliktus, fordulat, elbeszélő-szerkezeti alapséma.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Média és mozgóképkultúra – A média kifejezőeszközei
Reprodukálás és ábrázolás – a mozgókép kettős természete	Órakeret 1 óra	
Előzetes tudás	A reprodukálás, a technikai úton rögzített kép/hang és az ábrázolás fogalmának ismerete.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az életkornak megfelelő mozgóképi (film, televízió, videó, komputerjáték, web) szövegértés képességének fejlesztése, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a mozgóképi írás-olvasás tudás fejlesztése. Alapszintű mozgóképnyelvi tájékozottság megszerzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgóképi közlés kettős természetének, azaz egyszerre ábrázoló és reprodukáló alaptulajdonságának megtapasztalása és tudatosítása (pl. híradórészletek tanulmányozása alapján). A dokumentum és a fikció fogalmának magyarázata konkrét példákon keresztül.	Magyar nyelv és irodalom; ének-zene; dráma és tánc; vizuális kultúra: az elbeszélő, előadó kifejezési szándékának szubjektív nézőpontja.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Dokumentum, fikció, reprodukció, ábrázolás, kettős természet, valóság.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Média és mozgóképkultúra – A média kifejezőeszközei
A kiemelés (hangsúlyozás) alapeszközei a mozgóképi ábrázolásban, az írott és az online sajtóban	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	A művészeti alkotások és a médiaszövegek egyaránt konstruált textusok. A művek (irodalmi, képzőművészeti, zenei alkotások) és a médiaszövegek nyelvi jellemzőivel, használatával kapcsolatos néhány fontos alapfogalom (pl. ismétlés, motívum, kompozíció) ismerete, helyes alkalmazása élőszóban. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az életkornak megfelelő mozgóképi (film, televízió, videó, komputerjáték, web) szövegértés képességének fejlesztése, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a mediális írás-olvasás tudás fejlesztése. A médiumok nyelvi apparátusára vonatkozó alapszintű tájékozottság megszerzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Mozgóképi szövegek (pl. reklámok, klipek) megfigyelése és elemzése annak tudatosítása céljából, hogy melyek a figyelemirányítás, kiemelés eszközei (legfontosabb motívumok ismétlése, közelkép, fény/szín, zenei hangsúlyok, kameramozgások, váltakozó beállítások tempója).
•	Napilapok, magazinok, címlapok és belső oldalak rendjének megfigyelése, a nyomtatott és online sajtó szövegeinek megkonstruálása során alkalmazott fontosabb figyelemvezető, kiemelő eljárások tudatosítása érdekében (pl. címrend, betűméret, tipográfia, szín és folthatások, tördelés, írott szöveg és képi illusztráció viszonya, képaláírás, linkek, felnyíló/futó ablakok, hang-és képanyagok).
•	Újság, magazin vagy könyvborító címlapjának megtervezése. 	Magyar nyelv és irodalom; ének-zene;dráma és tánc; vizuális kultúra: a hangsúlyozás, nyomatékosítás eszközei a társművészetekben.
Informatika: a hagyományos médiumok modern megjelenési formáinak megismerése, alkalmazása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Ismétlés, közelkép, képkivágás, címrend, tipográfia, tördelés, illusztráció, képaláírás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Média és mozgóképkultúra – A média kifejezőeszközei
A montázs szerepe és alapformái a mozgóképi ábrázolásban	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	A dolgok elmondásának, megjelenítésének szükségszerű módja, a kihagyás, tér- és időváltások alkalmazása, az ehhez kapcsolódó konvenciók elfogadása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az életkornak megfelelő mozgóképi (film, televízió, videó, komputerjáték, web) szövegértés képességének fejlesztése, az önálló és kritikus attitűd kialakítása, a mediális írás-olvasás tudás fejlesztése. A médiumok nyelvi apparátusára vonatkozó alapszintű tájékozottság megszerzése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A filmkép jelenidejűségének megtapasztalása, felismerése és a montázs alapfunkcióinak azonosítása a mozgóképi ábrázolásban (pl. a cselekmény folyamatosságának és ritmusának megteremtése, a mozgóképi szöveg jellemző terének és idejének létrehozása, jelentésalkotás) kreatív gyakorlatok kapcsán (pl. egyszerű történés vagy történet tervezése és felvétele „kamerába vágott” technikával), az alpvető montázstípusok és megoldások kipróbálása érdekében (pl. lineáris, párhuzamos montázs, flashback, flash forward).
•	Művészeti példák (pl. képzőművészet, fotó, irodalom, zene) összevetésével a montázshatás általánosabb, emberi gondolkodást és kifejezést jellemző értelmének tanulmányozása.	Informatika: Digitális képek jellemzőinek megismerése (pl. méret, szín, színmélység, kontraszt), minőségének javítása. Képszerkesztő program használata. Műveletek képekkel, képszerkesztés, képvágás. Montázs készítése.
Digitális hangformátumok megismerése. Az egyes formátumok közötti átalakítás elvégzése. Hang vágása egy hangszerkesztő program segítségével.
Magyar nyelv és irodalom; ének-zene; dráma és tánc: időbeli és térbeli változások kifejezései különböző eszközökkel.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs, szerkesztés, idő, tér, folyamatosság, ritmus, flashback.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Közvetlen környezet vizuális megfigyelése alapján tapasztalatok megfogalmazása. Azonosságok és különbségek célirányos megfogalmazása a megfigyelés és elemzés során. Egyszerű téri helyzetek értelmezése vizuálisan és szövegben. Tárgyakkal, épületekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Egyszerű tárgykészítő technikák alkalmazása. Tervvázlatok készítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgykészítő, kézműves technikák megfelelő alkalmazása. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése különböző szempontok alapján. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése. A választás lehetőségének mérlegelése a feladatmegoldás során felmerülő ötletek között. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tárgytervezés (pl. öltözék kiegészítő [öv, táska, ékszer stb.]), tárgyalkotás (pl. állóóra-, lámpa, illetve közlekedési eszközök [repülő, léggömb, autó, motor, stb.] tervezése) a vizuális felmérésből, megismerésből származó elemző tapasztalatok (pl. rajzos felmérés) alapján, a gazdaságos anyaghasználat érvényesítésével.
•	Egyszerű műszaki jellegű ábrázolás segítségével (pl. alaprajz, metszetrajz, vetületi ábrázolás) saját tervezés (pl. lakóház, szoba)  megjelenítése szerkesztéssel és szabadkézi rajzban, illetve az önálló tervezési, tárgyalkotó folyamat dokumentálása az ötlettől a kivitelezésig.
•	Természeti forma részletes rajzi elemzése (értelmező vázlatok, fázisrajzok, keresztmetszetek megjelenítése). Választható feladatok: pl. a) Illusztráció készítése egy növényhatározóba. b) Egy citromról (vagy bármely gyümölcsről, zöldségről) tanulmányrajzok készítése. c) Koponyák ábrázolása.
•	A környezettudatos élet lehetőségeinek összegyűjtése a közvetlen környezetben. Kertek és parkok. Kerttervezés: geometrikus formára nyírt sövények térbeli ábrázolása. Sövénylabirintus tervének elkészítése. Adott kert felülnézeti képéből kiinduló rajzos feladatok.	Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Vetületi ábrázolás.
Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód. Tárgyak, szerkezetek, rendeltetés.
Biológia-egészségtan: Minőségi tulajdonságok megkülönböztetése. Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Földrajz: védett hazai és nemzetközi természeti értékek.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezési folyamat, felmérés, funkció, gazdaságos anyaghasználat, alaprajz, metszetrajz, vetületi ábrázolás, műszaki jellegű ábrázolás, vonalfajta, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 5óra	
Előzetes tudás	Tárgyak, épületek vizuális megfigyelése adott szempontok alapján. Azonosságok és különbségek célirányos megfogalmazása a megfigyelés és elemzés során. Tárgyakkal, épületekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Alakított, tervezett környezet értelmezése különböző módon. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése különböző szempontok alapján. Az építészet térszervező és tömegalakítást szolgáló eszközeinek megértése. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A modern építészet jellemzői, sajátosságai, jeles képviselői. A Bauhaus. A Nagy Lakóegység (funkcionalista stílus). Szoborszerű épületek (organikus építészet). Az organikus építészet magyar követői. A funkcionalista és az organikus építészet összehasonlítása.
•	Az építészet történetében megjelenő alapvető térszervezést és tömegalakítást (pl. alaprajztípusok, alátámasztó elemek, térlefedések) szolgáló építészeti megjelenések összegzése a fontosabb építészettörténeti példák alapján.
•	Legalább egy, közvetlen tapasztalatok útján megismerhető néprajzi tájegység tárgykultúrájának (pl. épület, öltözék, használati tárgy) elemző vizsgálata és legfontosabb jegyei alapján megkülönböztetése más tárgycsoportoktól. Népismeret: a szőttesek. Csíkos vagy négyzethálós mintatervek készítése. Papírszövés. Maszk készítése (pl. maori, állatos, busó stb.) álarcok tervezése. Régi magyar népszokások felelevenítése, kutatómunka az interneten vagy a könyvtárban. Pl. a karácsonyhoz köthető témák ábrázolása csoportmunkában vagy egyénileg.
•		Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: épületek, használati és dísztárgyak megfigyelése.
Hon- és népismeret: Néprajzi tájegységek, nemzetiségek. Hagyományos paraszti tárgykultúra.
Földrajz: A természeti környezet és a kultúra összefüggései. Magyarország és a Kárpát-medence földrajza, kulturális régió.
Technika, életvitel és gyakorlat: lakókörnyezet és életmód; tárgyak, szerkezetek, rendeltetése.
Ének-zene: népdalok, hangszeres népzene.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Építészeti elem, közösségi és személyes tér, alaprajztípus, osztatlan és osztott (vagy egyszerű és bővített) tér, fő-, oldal-, kereszthajó, apszis, dongaboltozat, keresztboltozat, oszloprend, használati tárgy, dísztárgy, rituális tárgy, viselet, népi kultúra, néprajzi tájegység, kézművesség, ipari formatervezés.	

A fejlesztés várt eredményei akét évfolyamos ciklus végén	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló alkalmazása.
A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek tudatos és pontos alkalmazása az alkotótevékenység során adott célok kifejezése érdekében.
Bonyolultabb kompozíciós alapelvek használata kölönböző célok érdekében. 
Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének kifejező vagy közlő szándéknak megjelelő értelmezése, és következtetések megfogalmazása.
Alapvetően közlő funkcióban lévő képi vagy képi és szöveges megjelenések egyszerű értelmezése.
Az épített és tárgyi környezet elemző megfigyelése alapján összetettebb következtetések megfogalmazása.
Több jól megkülönböztethető technika, médium (pl. állókép-mozgókép, síkbeli-térbeli) tudatos használata az alkotótevékenység során.
A médiatudatos gondolkodás megalapozása a vizuális kommunikációs eszközök és formák rendszerezőbb feldolgozása kapcsán.
A mozgóképi közlésmód, az írott sajtó és az online   kommunikáció szövegszervező alapeszközeinek felismerése.
Mozgóképi szövegek megkülönböztetése a valóság ábrázolásához való viszony, alkotói szándék és nézői elvárás karaktere szerint.
Társművészeti kapcsolatok lehetőségeinek értelmezése.
A legfontosabb kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok megkülönböztetése és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése, összehasonlítása.
A vizuális megfigyelés és elemzés során önálló kérdések megfogalmazása.
Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

A továbbhaladás feltételei

A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	Az általános iskola (algimnázium) befejezésekor a tanulónak - a tantárgyi munkára fordítható időtől függően, személyiségéből adódó szinten - rendelkeznie kell a vizuális alkotó és befogadóképesség alapjaival.
•	Legyen képes fantáziáját szabadon eresztve gondolatokat és érzéseket kifejezni az alkotó, tervező feladatokban. Ízlésítéleteit legyen képes megindokolni, átéléssel hitelesíteni.
•	Adott szempontokat követve tudja alkalmazni a stíluskritikai műelemzést. Ismernie kell a tanult művészettörténeti korszakok legjellemzőbb stílusjegyeit, koronként és áganként legalább három-három műalkotást, alkotót legyen képes felismerni és megnevezni.
•	Legyen képes csaknem önállóan teret, tömeget ábrázolni látszati és axonometrikus rendszerben, szabad kézzel illetve szerkesztéssel. Szín- és tónusválasztásait képes legyen megindokolni.
•	Ismerje a vizuális kommunikáció alapvető jeleit és szabályait.
•	Legyen tájékozott a mindennapi, a tudományos, a műszaki és a művészi, kommunikáció feladatáról, és értse a tömegkommunikáció működését.
•	Legyen képes adott célra tárgyat tervezni, készíteni. (Ismerje a szerkezet-formát (pl. Eiffel torony) és a szimbolikus formát (pl. korona).
•	Ismerje és alkalmazza a kulturált, környezettudatos magatartás szabályait.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók

Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, az alábbi műtípusok, művek, alkotók bemutatása ajánlott:
•	19–20. század fordulójának irányzatai, [azaz szecesszió és szimbolizmus] pl. A. Gaudi, A. Rodin, G. Klimt, Toulouse-Lautrec, Rippl-Rónai József, Csontváry Kosztka Tivadar), 
•	20. századi, [azaz fauvizmus, kubizmus, futurizmus, expresszionizmus, absztrakt irányzatok, konstruktivizmus, dadaizmus, szürrealizmus, op-art]  (pl. W. Gropius, Breurer Marcell, Gerrit Thomas Rietveld, Friedrich Hundertwasser, F. L. Wright, Le Corbusier,  H. Moore, H. Matisse, V. Kandinszkij, P. Picasso, M. Duchamp, M. Chagall, K. Schwitters, U. Boccioni, S. Dali, P. Mondrian, K. Malevics, P. Klee, Kassák Lajos, J. Pollock, A. Warhol, V. Vasarely). Továbbá 
•	 a kortárs irányzatok példái (pl. Makovecz Imre, Erdély Miklós, Barabás Márton, Olajos György, Sipos Eszter).
•	A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetben megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. (Pl. Ferenczy Károly, Fényes Adolf, Tihanyi Lajos, Czóbel Béla, Szőnyi István, Egry József, Medgyessy Ferenc, Borsos, Miklós néhány jelentősebb alkotása.)   
A fentebb ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. Különösen érvényes ez akkor, ha az adott témát nem kronologikus, hanem tematikus megközelítésben dolgozunk fel, vagy ha nem elsősorban művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti tartalmakat mutatunk be. Ezekben az esetekben a válogatás további fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében a magas művészet és a populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független válogatás mutassa be a témát. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk (pl. építészet alaprajzi, alátámasztási és térlefedési változásai).

A fejlesztés várt eredményei akét évfolyamos ciklus végén	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló alkalmazása.
A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek tudatos és pontos alkalmazása az alkotótevékenység során adott célok kifejezése érdekében.
Bonyolultabb kompozíciós alapelvek használata kölönböző célok érdekében. 
Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének kifejező vagy közlő szándéknak megjelelő értelmezése, és következtetések megfogalmazása.
Alapvetően közlő funkcióban lévő képi vagy képi és szöveges megjelenések egyszerű értelmezése.
Az épített és tárgyi környezet elemző megfigyelése alapján összetettebb következtetések megfogalmazása.
Több jól megkülönböztethető technika, médium (pl. állókép-mozgókép, síkbeli-térbeli) tudatos használata az alkotótevékenység során.
A médiatudatos gondolkodás megalapozása a vizuális kommunikációs eszközök és formák rendszerezőbb feldolgozása kapcsán.
A mozgóképi közlésmód, az írott sajtó és az online   kommunikáció szövegszervező alapeszközeinek felismerése.
Mozgóképi szövegek megkülönböztetése a valóság ábrázolásához való viszony, alkotói szándék és nézői elvárás karaktere szerint.
Társművészeti kapcsolatok lehetőségeinek értelmezése.
A legfontosabb kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok megkülönböztetése és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése, összehasonlítása.
A vizuális megfigyelés és elemzés során önálló kérdések megfogalmazása.
Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

9–10. évfolyam
Cél- és feladatrendszer

Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint eddig – a vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást.
A médiatudatosság fejlesztését különösen indokolja a kortárs társadalom igénye, amely a fiatalok médiahasználati szokásai miatt egyre fontosabb szerepet kap az adott iskolaszakaszban. E fejlesztés fontosságának hangsúlyozása különösen indokolt az adott tantárgyban, hisz az információs csatornák gazdagodása a szöveges információbefogadás mellé felzárkóztatja a vizuális információk tudatos befogadásának fontosságát is, mivel az információk forrása és jellege alapján szöveg és kép együtt értelmezése napjainkban gyakoribb jelenség valós élethelyzetekben. A médiatudatosság fejlesztésének tehát egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés.
A fentiekből is következik, hogy e korosztályban kevéssé a kifejező szándékú rajzi, festészeti produktumok létrehozása a cél, mint inkább a tervezői gondolkodás fejlesztése, illetve a technikai médiumok felhasználásával létrehozható produktumok elkészítése, amely egyúttal hozzájárul a digitális kompetencia fejlesztéséhez. Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint az előzőben – a vizuális kultúra részterületei közül a „Vizuális kommunikációhoz” kapcsolódó fejlesztés kerül előtérbe, amely közvetlen kapcsolatban van a médiafogyasztás tudatosságának erősítésével, illetve a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület vizsgálatával a környezettudatos életforma jelentőségének megértése és elfogadása nyer fontosságot. Miután a tantárgy kultúraközvetítő szerepe erősödik, egyre lényegesebb a befogadó tevékenység jelenléte a tanórán, méghozzá más kapcsolódó tárgyakban szerzett ismeretek, tapasztalatok koherens felhasználásával.
Az alsóbb iskolaszakaszban (5–8. évfolyamon) a gyerekek már ismerkedtek a különböző kultúrák és korok vizuális művészeti megjelenéseivel, e szakaszban az ismeretek rendszerezése, szintézise, illetve az esetleges kronologikus megközelítésen túl egy problémaközpontú közvetítés ígér hatékonyságot. 
A gimnázium 9–10. évfolyamán a tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítására, többféle értelmezési kontextusban helyezésére. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Nyitott és motivált az IKT nyújtotta lehetőségek kihasználásában. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

9. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra 

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret    5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel). Tartalom, téma: hangszerek formájából kiinduló képalkotás, mintatervezés. A zene tartalmát kifejező jel, piktogram, embléma tervezése.
•	 Művészeti alkotások és természeti formák kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, pl. stilizálás, jelalkotás, léptékváltás, nagyítás. Tartalom, témák: képalkotás és alkalmazott grafikai tervek készítése műalkotások és a látott formák részleteinek felhasználásával, pl. bélyeg tervezése, 
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció). 
Tartalom, témák: a tanulmányrajz részletének nagyításával képzett képalkotás. Felületalkotás: faktúravariációk készítése.
•	Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom).
 Tartalom, témák: színszótár készítése, a színek csoportosítása adott szempontok alapján, pl. kémiai eredetű
festékszínek, tulajdonnevekről elnevezett színek stb. Szubjektív színek: egy adott személy tulajdonságainak kifejezése színekkel. Nonfiguratív én-kép festése. Pillanatnyi hangulat kifejezése kalligrafikus jelekkel.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.
Tartalom: a sík-és térábrázolás jellemzői; ábrázolási konvenciók pl.: a jellemző nézetek törvénye, a hatalomnak megfelelő méretábrázolás; 
•	Művészettörténeti korszakok (pl. őskor, ókor, korakeresztény, népvándorlás kora, romanika és gótika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
Tartalom, téma: a műalkotások elemzése és értelmezése. A különböző kompozíciós megoldások jellemzői. Jellegzetes kompozíciós megoldások a festészetben és a szobrászatban. Leggyakoribb kompozíciós eszközök. 

•	A perspektivikus, az axonometrikus és a vetületi ábrázolás jellemzőinek megfigyelése a műalkotásokon. Az ábrázolási rendszerek jellemzőinek ismerete, a szerkesztés elvei. Rekonstrukciós feladatok.
A térbeliség kifejezésének módjai (vonallal, tónussal, színekkel). 
	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű tárgyfotó stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
     Tartalom, téma: a gótikus kódexek; betűstílusok; múzeumi katalógus tervezése adott témához.
	
Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. 

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); anyag(szerűség), művészkönyv/art-book.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret  4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
Tartalom, téma: a vizuális közlés formái; saját tervezésű tárgy reklámkampányának megtervezése (célközönség ismerete, csomagolás, embléma, szlogen, reklámplakát, forma-és szövegfolt, reklámfilm, kísérőzene).
Görög istenek tevékenységét reklámozó plakát készítése (szimbólumok, attribútumok, felirat, színkontraszt, kompozíciós hangsúly)

	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció.. A reklám hatásmechanizmusa. Valóságábrázolás és hitelesség, valószerűség, virtuális valóság. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Megadott, vagy szabadon választott téma alapján komplex mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása.
Tartalom, téma: képsorozatok az ókorban (a sumer uri zászló, a Traianus-oszlop. Az állóképek és a mozgókép hatásmechanizmusa. Kompozíciós megoldások, a kiemelés képi eszközei.
•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom, témák: egy tanult műalkotásból kiinduló élőkép készítése, a kép történetének továbbgondolása (képfolytatás, rövidfilm stb).
Szerepjáték: a képen látott állóképi mozdulatok folytatása és ábrázolása.
Középkori bestiárium: animációs film készítése a lények mozgásáról (fotósorozat, hangok, zörejek, zenekíséret).	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Ember alkotta objektumok és azok jellemző környezetének elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében. Pl. nagy térmélységű, geometrikus elemekből álló szerkezet tervezése és festése a színperspektívát hangsúlyozó színekkel.
•	Tárgy- és épülettervezés a közvetlen környezet valós problémáira (pl. iskolai szelektív hulladékgyűjtő, iskolabútor) a műszaki jellegű ábrázolás legfontosabb sajátosságainak az alkalmazásával (pl. méretezés, vonalfajták, több nézet) szerkesztéssel és szabadkézi rajzban.
•	Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. 

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában. 
Tartalom, témák: axonometrikus vagy perspektivikus szerkesztéssel tervezett egyszerű bútor, épület vagy szobabelső. Ugyanannak a formának az ábrázolása különböző szemmagasságból. Az épület stílusához alkalmazkodó épületdísz tervezése, pl. kapukopogtató. Régi korok motívumainak megjelenése a mai divatban.
•	    Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek. Tartalom, témák: pl. labirintus, többértelmű tér, különböző nézetek egy látványon belül, lehetetlen alakzatok tervezése és makettezése.	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romanika, gótika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján. Az összehasonlítás szempontjai: tér-és tömegalakítás, tartószerkezetek, térlefedés, építőanyagok, az építés technikája, épületdíszítés, kapcsolat a társművészetekkel, 
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Középkori oszlopok motívumaiból kiinduló díszlet vagy jelmez tervezése.
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése.
Jellegzetes férfi és női öltözékek ókortól a gótikáig. Rangjelző színek és formák a viseletekben. A régészeti leletek tanulságai.
•	A műemlékek, vagy műemlék jellegű épületek helyzetének és esetleges hasznosításának vizsgálata a közvetlen környezetben. Tartalom, téma: a lakóhely közelében lévő műemléképület elemzése: történet, adatok, rajz, fénykép, a felújítás dokumentumai.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A látványt legyen képes lerajzolni, tudja a jelenség egyes tulajdonságait kiemelni. Emlékezet, képzelet alapján is legyen képes a látványt, vagy kitalált tárgyat megrajzolni. A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók

Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

MŰTÁRGYLISTA
ŐSKOR
1. Stonehenge, bronzkor
2. Őskori lakóházak (pl. (Çatal-Hüyük, Jerichó, Harappa, Mohendzso-Daro), Kr. e. 6000 k.
3. Willendorfi Vénusz, felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Bécs, Naturhistorisches Museum)
4. Lausseli Vénusz (kő dombormű), felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Franciaország)
5. Szegvár-Tűzkövesi „Sarlós isten”, újkőkor - Tiszai kultúra, (Szentes, Koszta József Múzeum)
6. Szkíta aranyszarvas Zöldhalompusztáról, vaskor Kr. e. 400 k. (Budapest, Magyar Nemzeti Múzeum) (=MNM)
7. Őskori barlangfestmények (lascaux-i, altamirai), felső paleolitikum Kr. e. 15 000 k.

ÓKORI EGYIPTOM
8. Gizai piramisegyüttes - kül. Kheopsz fáraó piramisa, óbirodalom, Kr. e. 2600-2500 k.
9. Ámon-Ré-templom, középbirodalom, Kr. e. XVI-XII. sz. Karnak
10. II. Ramszesz sziklatemploma, újbirodalom, Kr. e. 1300 k. Abu-Szimbel
11. Írnok (festett mészkő), óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Párizs, Louvre)
12. Falusi bíró, óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
13. Nofretete fejszobra, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen - Charlottenburg)
14. Anubisz szobra, Tutenchamon sírjából, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
15. Echnaton fáraó családjával (kő dombormű), Aton kultusz, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen)
16. Medumi ludak (falfestmény), óbirodalom, Kr. e. 2550 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
17. Halastó, thébai sír (falfestmény), Kr. e. 1400 k. (London, British Museum)
18. „Fáraó vadászaton”, thébai (falfestmény), Kr. e. XIV. sz. (London, British Museum)
19. Tutenchamon arany halotti maszkja, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
20. Bútorok Tutanhamon sírleletéből (pl. Tutanhamon fáraó trónusa), Kr. e. XIV. sz. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)

ÓKORI MEZOPOTÁMIA
21. Zikkurat, Kr. e. 2000 e. Ur
22. Lamassu (kapuőrző démon), Kr. e. VIII. sz. (Berlin, Staatliche Museen)
23. Babiloni Istaar kapu, Kr. e. 570 k. (Berlin, Staatliche Museen)
24. Alabástrom női fej Urukból, Kr. e. 2800 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
25. Bikafejes hárfa Urból, Kr. e. 2500 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
26. Gudea, Lagas uralkodója italáldozatot mutat be, Kr. e. 2120. (Párizs, Louvre)
27. Sumér ékírásos tábla (vagy pecsételőhenger), Kr. e. 2000 k. (London, British Museum)

ÓKORI GÖRÖGORSZÁG
28. Knósszoszi palota, Kr. e. XVI. sz. Kréta
29. Mükénei fellegvár (kül.: Oroszlános kapu), Kr. e XIV-XIII. sz.
30. Parthenon - Pheidiasz, Kr. e. V. sz. Athén
31. Egy görög színház (pl. delphoi vagy epidauroszi színház)
32. Athéni akropolisz, Kr. e. 447-434. - kül. Niké-templom, Erechteion
33. Zeusz oltár, Kr. e. 180. (Berlin, Pergamon Múzeum)
34. Kurosz-szobor Athénból, Kr. e. 600 k. (New York, Metropolitan Museum)
35. Mürón: Diszkoszvető, Kr. e. 450 k. (Róma, Museo Vaticano)
36. Polükleitosz: Lándzsavivő, Kr. e. 450-440 k. (Nápoly, Museo Nazionale)
37. Praxitelész: Knidoszi Aphrodité, Kr. e. 350-340. (Róma, Museo Vaticano)
38. Delphoi kocsihajtó, Kr. e. 470 k. (Delphi Múzeum)
39. Szamothrakéi Niké, Kr. e. 200 k. (Párizs, Louvre)
40. (Rodoszi Athanadórosz, Agészandrosz és Polüdórosz): Laokoón Kr. e. II. sz. (Róma, Museo Vaticano)
41. Egy feketealakos vázakép (pl. Dionüszosz és bacchánsnők ábrázolással, Párizs, Bibliothčque Nationale)
42. Egy vörösalakos vázakép (pl. Orvietói kehelykratér Héraklész és társai, Párizs, Louvre)
43. Pergamoni Héphaiszteón padlómozaikja, Kr. e. 150 k. (Berlin, Staatliche Museen)

ETRUSZK, RÓMAI
44. Etruszk sírszarkofág házaspár portréjával, Kr. e. 625. (Róma, Museo Nazionale, Villa Giulia)
45. Colosseum, 70-90. Róma
46. Pantheon, 118-128 k. Róma
47. Vettiusok háza, I. sz. Pompei
48. „Vesta-templom”, I. sz. Róma
49. Római vízvezeték (pl. Segovia, Nimes)
50. Forum Romanum rekonstrukció
51. Traianus oszlopa, 110 k. Róma
52. Constantinus diadalíve, 312-315 k. Róma
53. Augustus szobra, I. sz. Róma
54. Marcus Aurelius bronz lovasszobra, 170 k. (Róma, Museo Capitolino)
55. Egy római portrészobor (pl. Caligula, Brutus, Vespasianus, Constantinus)
56. A Misztérium villa falfestmény (egy részlete), Kr. e. I. sz. 2/3.

KORAKERESZTÉNY
57. Santa Sabina, 422-432. Róma
58. San Apollinare in Classe és mozaikjai, VI. sz. Ravenna
59. Palotakápolna, 805. Aachen
60. Jó pásztor, mozaik, V. sz. Ravenna, Galla Placidia
61. Durrow-i Kódex, 7. sz. vagy a Kellsi kódex, VIII. sz. (Dublin, Trinity College)
NÉPVÁNDORLÁS KORA
62. Galgóci tarsolylemez, X. sz. (MNM)
63. Nagyszentmiklósi kincs, 800 k. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
64. Sankt galleni kolostor tervrajza 830 k. (Sankt Gallen, könyvtár)
65. Szarmata korongos fibula, III. sz. (MNM)
66. Germán sasfibula, VI. sz. (Nürnberg, Germanisches Nationalmuseum)
67. Avar szíjvég (pl. klárafalvi - Szeged, Móra Ferenc Múzeum)
68. Fejedelmi szablya markolata (Attila kard) X. sz. (Bécs, Schatzkammer)
69. Honfoglaló magyarok öltözete, rekonstrukció (MNM)

BIZÁNC
70. Hagia Sophia, VI. sz. Konstantinápoly
71. San Vitale, 532-547. és mozaikjai, 574 k. Ravenna
72. Szófia Székesegyház, XI. sz. Kijev
73. Nikopeia Istenanya, X. sz. (Velence, San Marco)
74. Trónoló Istenanya, 1280 k. (Washington, National Gallery of Art)
75. (Andrej) Rubljov: Szentháromság, 1430 k. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
76. Sztaurotéka, X. sz. (Limburg, Székesegyházi Kincstár)

ROMANIKA
77. Maria Laach, bencés templom, XI-XIII. sz. (Koblenz mellett)
78. Pisai dóm, XI-XIII. sz.
79. Pontigny-i ciszterci templom, 1140-1170.
80. Szt. Mihály-templom, 1033. Hildesheim
81. Bencés apátsági templom, XIII. sz. Ják
82. Ciszterci templom, XIII. sz. eleje, Bélapátfalva
83. Csempeszkopácsi plébániatemplom, XIII. sz. 2/2
84. Szent István szarkofágja, XI. sz. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
85. Háromkirályok dombormű, XII. sz. a pisai dóm bronzkapujáról
86. Maiestas Domini, 1123 k. Clemente apszisából (Barcelona, Katalán Múzeum)
87. Koronázási palást, XI. sz. (MNM)
88. Bayeux-i kárpit, 1080 k. (Bayeux, Bibliothéque Municipale)
89. Magyar Szent Korona, XI-XIII. sz. (Parlament, Budapest)
90. Királyfej Kalocsáról, XIII. sz. (Budapest, Magyar Nemzeti Galéria = MNG)
91. Winchesteri biblia (H-iniciálé), 1150-1160. (Winchester, Cathedral Library)

GÓTIKA
92. Párizsi Notre Dame, 1163-1250.
93. Amiens-i székesegyház, 1236-(1389)
94. Chartres-i székesegyház, 1194-1220.
95. Ca d’Oro palota, XV. sz. Velence
96. Cambridge-i King’s College Chapel 1446-1515.
97. Szent Vitus székesegyház, XIV. sz. Prága
98. Nyírbátori (ma) református templom, XV. sz. vége
99. Veleméri templom, XIV. sz.
100. Vajdahunyad vár, XV. sz. Vajdahunyad
101. Utolsó ítélet, XV. sz. 1/2. Kassa, Szent Erzsébet-templom északi kapuzata
102. Uta és Ekkehard szobra, 1250. Naumburg, dóm
103. Veit Stoss: Mária oltár, 1477-1483 k. Krakkó, Mária-templom
104. Kolozsvári Márton és György: Szent György, bronz, 1373. (Prága, Národni Galeri)
105. Chartres-i katedrális üvegablakai (pl. Mária halála), XIII. sz.
106. Cimabue: Trónoló Madonna, XIII. sz. vége (Firenze, Uffizi)
107. Giotto: Szent Ferenc élete, freskósorozat, XIII. sz. vége (Assisi, San Francesco)
108. Simone Martini, Lippo Memmi: Angyali Üdvözlet, 1323. (Firenze, Uffizi)
109. Kolozsvári Tamás: Kálvária, 1427. (Esztergom, Keresztény Múzeum)
110. M. S. Mester: Selmecbányai oltárképei, 1508. kül. Mária és Erzsébet találkozása (MNG)
111. Lőcsei Pál: Lőcsei Szent Jakab-templom főoltára, 1508-1517.
112. Wilton diptichon, 1400 k. (London, National Gallery)
113. Avignoni Pietŕ, XV. sz. (Párizs, Louvre)
114. Limbourg fivérek: Május, Berry herceg hóráskönyvéből, 1410 k. (Chantilly, Musée Condée)
115. Magyar Anjou Legendárium, XIV. sz. 1/2 (Róma, Museo Vaticano; New York, Morgan Library; Szentpétervár, Ermitázs)
116. Képes Krónika, 1360 k. (Budapest, Országos Széchényi Könyvtár = OSZK)
117. Szent László fejereklyetartó, 1425 e. (Győr, Székesegyház)
118. Suki-kehely, XV. sz. közepe (Esztergom, Főszékesegyházi Kincstár)
119. Az egyszarvú legendája, gobelinsorozat, (Párizs, Musée Cluny)
120. Szent László legenda, 1420-as é. (Kakaslomnic)
121. Muránói üvegtárgy (pl. Baldovierik esküvői edénye) XV. sz. (Murano, Üvegmúzeum)
EURÓPÁN KÍVÜLI KULTÚRÁK
393. Sziklarajzok Tassziliből (Kr. e. IV. ée.)
394. Nagy Zimbabve (XIV-XV. sz.) (Mozambik)
395. Táncmaszk Elefántcsontpartról
396. Ősszobor Indonéziából (NM)
397. Húsvét-szigeti kőszobrok (Polinézia)
398. Auszráliai kéregfestmény (NM)
399. Vadkanmaszk fából (Melanézia) (NM)
400. Bábfigura (Wayang - Indonéziából) (NM)
401. „Nazca vonalak”, Kr. e. 200-Kr. u. 350. (Peru)
402. Machu Picchu, XVI. sz. (Peru)
403. A Nap piramisa, IV-IX. sz. (Teotihuacan)
404. Nagy Jaguár-templom (maja), 300-900. (Tikál)
405. Halotti maszk IV-V. sz. (Teotihuacan, Párizs, Musée de l’Homme)
406. A Nap Köve (azték naptár) XV. sz. (Mexico City, Nemzeti Antropológiai Múzeum)
407. Totemoszlop Északnyugat-Amerikából (Drezda, Museum für Völkerkunde)
408. Puebló, 350-1300. Mesa Verde
409. Cordobai nagymecset (IX-X. sz.)
410. Kászim pasa dzsámija (1543-1546. Pécs)
411. Királyfürdő (1566-1587. Buda)
412. Gül Baba türbéje (Buda)
413. Kethüda-dzsámi, minaret (VIII. sz. Eger)
414. Ladik imaszőnyeg, 6 oszlopos (XVIII. sz. Budapest, Iparművészeti Múzeum)
415. Korán-lap (Arany Toll kalligráfiája), (1186. Dublin, Ch. Beatty Könyvtár)
416. Nagy Sztúpa (Kr. e. III-I. sz. Szancsi)
417. A 26. adzsantai barlangtemplom belseje (640 k.)
418. Radzsarani-templom (XI-XIII. sz. Bhuvanesvar, India)
419. Szúrja a Napisten, kősztéle (XIII. sz.)
420. Buddha Sákjamuni fej Gandharából (himalájai pala) (II-III. sz. Budapest, Hopp F. Keletázsiai Múzeum)
421. Siva Nataradzsa - Táncoló Siva (bronz) (XII-XIII. sz. Amszterdam, Museum van Aziatische Kunst)
422. Lótuszvirágot tartó bódhiszattva (falfestményrészlet) (az 1. számú adzsantai barlangtemplomból, 600-650 k.)
423. Rádzsput miniatúra (Krisna és Rádha a ligetben, XVIII. sz.)
424. Szteatitpecsételők az Indusvölgyi kultúrából (Új Delhi, National Museum)
425. Kínai Nagy Fal, Csin-dinasztia (Kr. e. VI-III. sz. 220-ig)
426. A „Tiltott város” - a pekingi császári palotaegyüttes részlete, a nagy csarnokkal, Ming- és Csing-korszak
427. Föld alatti folyosórendszer a kínai „cseréphadsereg”-gel (Csin-si Huang-ti császár sírjához), Kr. e. 220-210. Lintong Hszian mellett
428. Temetkezési zászlókép selyem alapon (Ma-vang-tui 1. számú sír, Nyugati Hang-kor Kr. e. 206-Kr. u. 8.) (Peking, Neue archaeologische Funde in China)
429. Buddha és kísérői a Gyémánt szutrából (fametszet) (868.) (London, British Museum)
430. Csien-lung: Porcelándoboz pecsétfestéknek (XVIII. sz.) (Budapest, IM)
431. Hórjudzsi buddhista templom Arany Csarnoka (VII. sz.) (Nara)
432. Részletek Kacura Rikju császári villa tavaskertjéből a Sókintei nevű teaházzal (XVII. sz. e.) (Kioto)
433. Kamakurai Nagy Buddha-szobor (XIII. sz.)
434. Kacusika Hokusai: Déli szél és szép idő. A Fudzsijama harminchat képe sorozatból (1823-1829.) (Tokió, Heibonsha Publisher Ltd.)
435. No-maszk (XVI. sz.) (Tokió, Nemzeti 

10. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).Tartalom, téma: a zene és a képzőművészet kapcsolata.Dombormű készítése assemblage technikával.  A környezetvédelmet hangsúlyozó fotokollázs, vagy drogellenes plakát készítése. 
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel). Tartalom, téma: Régi korok festményeinek átalakítása: a szereplők átöltöztetése napjaink viseletébe. Szürrealista tárgy készítése az eredeti rendeltetés megváltoztatásával. Kép a képben átalakítás: képrészletek felcserélése, képötvözés, műalkotások szereplőinek helyettesítése tárgyakkal. Montázselven alapuló képmanipuláció.
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció).
Tartalom, téma: vonalas és tónusos formatanulmány készítése (pl. fakéreg), a tanulmányozott forma átalakítása (pl. megszemélyesítés, színmódosítás, mintaritmus). Szimbolikus formák.
•	Stílusirányzatok (pl. kubizmus, expresszionizmus, op-art) formai, technikai megoldásainak az adott célnak megfelelő (pl. érzelmek kifejezése nem figuratív megjelenítéssel, látható dolgok megjelenítésének leegyszerűsítése) alkalmazása saját, kifejező szándékú alkotásokban.
Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom). Tartalom, téma: érzelmek, hangulatok, tulajdonságok kifejezése csak színekkel és faktúrával. Pl. az élet mulandóságára figyelmeztető vanitas-csendélet festése. Emberi tulajdonságokat vagy érzelmeket kifejező jelképes kapu tervezése. Egy forma kidolgozása expresszionizmusra jellemző torzításokkal és színhasználattal.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. A technikai képalkotás – fotográfia, mozgókép – műtípusainak, kifejezőeszközeinek ismerete és értelmezése azok képzőművészeti kapcsolódásaival.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás, táj, csendélet), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.Tartalom, téma: látvány utáni tanulmányrajzok, fázisrajzok, mozdulatvázlatok (kroki) készítése álló és ülő alakról. Kompozíciós megoldások a különböző művészeti stíluskorszakokban és stílusokban (pl. a fény szerepe a barokk festményeken, a perspektíva szerepe a főalak kiemelésében a reneszánsz festményeken).
•	Művészettörténeti korszakok (pl. reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység). 
•	A fotóművészet. Digitális fotózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgard, avantgard irányzatok, kortárs képzőművészet, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, eseményművészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű fotó-önarckép stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
    Tartalom, témák: portré átalakítása pop-art stílusban (tiszta színekre épülő színvariációk készítése). Képvers készítése a tartalom és a vizuális forma egységével. Betűkompozíciók.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
Tartalom, témák: arculattervezés, névjegykártya, ex-libris tervezése (teljes név vagy monogram). A plakát jellemzői és különböző plakáttípusok. 
•	Vizuális közlés szöveggel és képpel a médiaipar területéhez kapcsolódóan (pl. televíziós műsorrend írása különféle szempontok alapján, majd műsor-újságoldal tervezése, összeállítása képekkel kiegészítve, internet- és megfelelő szoftverhasználattal). A vizuális és szöveges üzenet külön-külön és együttes jelentésváltozásának megértése összetettebb kommunikációs szituációban.
Tartalom, témák: tipográfiai tervezés szempontjai. Újságcímlap, vagy könyvborító tervezése.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: a médiaipar működése, műsorgyártás.

Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. A számítógépes szövegvilág; az elektronikus tömegkommunikáció. 

Informatika: Információk és a közlési cél. A médiumok, közléstípusok tartalmi megbízhatósága, esztétikai értéke.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); intermédia, anyag(szerűség), művészkönyv/art-book, műsorrend.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	
A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. A filmművészet műfajai. Műfajok és műsortípusok a Tv-ben.
•	A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
•	A tv-reklám és a videoklip sajátosságainak elemzése különféle szempontok alapján (pl. hangulatkeltés, montázs, sztereotípia, eredeti megoldások, célközönség) a valószerűség, a hatásmechanizmus problémakörének felismerése, tudatosítása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Médiaipar működése. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció. Műfajfilm, szerzői film. A reklám hatásmechanizmusa.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben, a tömegkommunikációban.

Informatika: A kommunikációs eszközök hatása a mindennapi életre és a társadalomra. Globális információs társadalom. A fogyasztói viselkedést befolyásoló tényezők.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	    Megadott vagy szabadon választott téma alapján komplex munka, mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása. Tartalom, téma: a mozgás és az idő megjelenítése állóképek sorozatával. Képsorozatok. Kronofotográfia. Szimultaneizmus.

•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom: A mozgóképi közlésmód és a mozgókép kifejezőeszközei: plánok, filmtrükkök, képgyűjtés különböző plánokról. A figyelemirányítás filmes eszközei. A kép és a zene összhangja.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	   Ember alkotta objektumok (pl. épületek, építmények) és azok jellemző környezetének (pl. formai kapcsolódás – F. L. Wright: Vízesésház; Utzon: Operaház Sydney-ben; környezetbe olvadás, álcázás – camouflage jelenség) elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	    Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében.
•	    Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.
(Ready-made-ek/kész tárgyak fotózása, és a tárgy elemzése műalkotásként. )	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. Rendszeralkotás: elemek elrendezése adott szempontok szerint.

Biológia-egészségtan: lakókörnyezet és természetes élőhelyek.

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában.Tartalom, téma: városi közlekedésre alkalmas autó tervezése; a jövő autója. 
•	Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek (pl. adott színházi mű díszlete) tervezése és makettezése.
Tartalom, téma: a történelem híres kapui és a népművészet kapui. Tervezés: egy színház főbejárati kapujának terve a színház karakterét kifejező szimbolikus formákkal. Egy választott régi stíluskorszakot jelképező „időkapu” tervezése. A székely kapuk motívumai (minták és feliratok). 	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján.
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Tartalom, téma: formák, fazonok, motívumok (gyűjtés az öltözködés történetéből); önarckép készítése régi korok öltözékébe bújva; 
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése. Iparművészeti technikák alapvető ismerete: nemezelés, szövés, fonás, batikolás. Tárgykészítés egy választott technikával (pl. fonott karkötő, batikolt póló).
•	    A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház). Tartalom, téma: a jövő század korszerű lakóházának jellemzői (kutatómunka az interneten: új építőanyagok és épületszerkezetek, példák)	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók 
RENESZÁNSZ
122. Santa Maria del Fiore, 1296-1436. Firenze
123. (Filippo) Brunelleschi: Ospedale degli Innocenti, 1421 k. Firenze
124. (Benedetto) da Maiano - Cronaca: Palazzo Strozzi, 1498-1508. Firenze
125. (Donato) Bramante: Tempietto 1502-1505 k. Róma (San Pietro in Montorio kolostor)
126. (Andrea) Palladio: Villa Rotonda, 1550 u. Vicenza mellett
127. (Antonio da Sangallo)-Michelangelo: Palazzo Farnese, 1514-1550. Róma
128. Egy Loire menti reneszánsz kastély (pl. Chenanceaux, Chambord vagy Blois)
129. Vaszilij Blazsennij székesegyház,, XVI. sz. Moszkva
130. Budai vár és királyi palota, XIV-XVI. sz. és XVIII. sz., XIX-XX. sz.
131. Visegrádi királyi palota, XIV-XV. sz.
132. Bakócz-kápolna, 1506-1507. Esztergom
133. Sárospataki vár, XVI-XVII. sz.
134. (Lorenzo) Ghiberti: A firenzei Battistero bronzkapuja (Porta del Paradiso), 1430-as é.
135. Donatello: Gattamelata lovasszobra, bronz, 1447-1453 k. (Padova)
136. (Andrea del) Verocchio: Colleoni zsoldosvezér lovasszobra, 1480-as é. (Velence)
137. Michelangelo (Buonarotti): Pietŕ, márvány, 1498. (Róma, San Pietro)
138. Michelangelo (Buonarotti): Dávid, 1504. (Firenze, Accademia)
139. Michelangelo (Buonarotti): Lorenzo Medici síremléke, 1525. (Firenze, San Lorenzo-templom sekrestyéje)
140. Donatello: Dávid, 1430-1435. (Firenze, Museo Nazionale)
141. Visegrádi Madonna, 1480 k. (Visegrád, Mátyás Király Múzeum)
142. Massaccio: Szentháromság, freskó, 1427 k. (Firenze, Santa Maria Novella)
143. Fra Angelico: Krisztus levétele a keresztről, 1437-1440. (Firenze, Museo San Marco)
144. Piero della Francesca: Krisztus ostorozása, 1470 k. (Urbino, Palazzo Ducale)
145. (Sandro) Botticelli: Vénusz születése, 1485 k. (Firenze, Uffizi)
146. (Carlo) Crivelli: Angyali üdvözlet, 1486. (London, National Gallery)
147. (Andrea) Mantegna: Pietŕ, 1506. (Milánó, Brera)
148. Leonardo (da Vinci): Utolsó vacsora, 1495-1497. (Milánó, Santa Maria delle Grazie kolostor refektóriuma)
149. Leonardo (da Vinci): Szent Anna harmadmagával, 1498. (London, National Gallery)
150. Leonardo (da Vinci): Mona Lisa, 1503-1505. (Párizs, Louvre)
151. Leonardo (da Vinci): Vázlatok az emberalak tanulmányozásához vagy más tanulmányrajz
152. Raffaello (Santi): Esterházy Madonna, 1507-1508. (Budapest, Szépművészeti Múzeum = SZM)
153. Raffaello (Santi): Athéni iskola, freskó, 1509-1510. (Vatikán, Stanza della Segnatura)
154. Michelangelo (Buonarroti): Utolsó ítélet, freskó, 1537-1541. Vatikán, (Capella Sistina)
155. Giorgione: A Vihar, 1506 k. (Velence, Accademia)
156. Tiziano (Vecellio): Urbinói Vénusz, 1538. (Firenze, Uffizi)
157. (Benvenuto) Cellini: Sótartó, 1543. (Bécs, Hofmuseum)
158. Nyírbátori stallum, 1511. (MNM)
159. (Jan) Van Eyck: Arnolfini házaspár, 1433. (London, National Gallery)
160. (Rogier) van der Weyden: Angyali üdvölet (Párizs, Louvre)
161. (Hugo) van der Goes: Portinari oltár, 1475 k. (Firenze, Uffizi)
162. (Hieronymus) Bosch: Szénásszekér, 1480-1485. (Madrid, Prado)
163. (Albrecht) Dürer: Önarckép, 1498. (Madrid, Prado)
164. (Albrecht) Dürer: Melankólia, rézmetszet, 1514. (Berlin, Staatliche Museen)
165. (Mathias) Grünewald: Keresztrefeszítés az isenheimi oltárról, 1515. (Colmar, Múzeum)
166. ifj. (Hans) Holbein: (Jean de Dinteville és Georges de Selve) francia követek képmása, 1533. (London, National Gallery)
167. Id. (Pieter) Bruegel: Téli vadászat, 1565. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
168. Id. (Pieter) Bruegel: Parasztlakodalom, 1567. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
169. El Greco: Krisztus az olajfák hegyén, 1579 u. (SZM)
170. (Angelo) Bronzino: Toledói Eleonóra, XVI. sz. vége (Firenze, Uffizi)
BAROKK
171. Giacomo della Porta: Il Gesú homlokzata, XVI. sz. vége Róma
172. (Lorenzo) Bernini: Szent Péter tér, 1656-tól Róma
173. (Francesco) Borromini: San Carlo alle Quattro Fontane, 1667. Róma
174. (Jules Hardouin)-Mansart: A Versailles-i palota, 1678 u.
175. Melki bencés apátság, 1702-től
176. Drezdai Zwinger, 1711-1722.
177. Győri karmelita templom, 1721-1729.
178. Esterházy-kastély, XVIII. sz. Fertőd
179. Santa Maria-templom, XVIII. sz. Mexikó
180. Fellner Jakab: Líceum 1764. Eger
181. (Lorenzo) Bernini: Szent Teréz extázisa, márvány, 1647-1652. (Róma, S. Maria della Vittoria)
182. (Georg Raphael) Donner: Szent Márton és a koldus, 1735. (Pozsony, Szt. Márton plébániatemplom főoltára)
183. (Pieter Pauwel) Rubens: Amazonok harca, 1618. (München, Alte Pinakothek)
184. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A lövészegylet kivonulása (Éjjeli őrjárat), 1642. (Amsterdam, Rijksmuseum)
185. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A három kereszt (rézkarc), 1662.
186. Rembrandt (Harmensz van Rijn): Önarckép, 1665. (Köln, Wallraf Richartz-Museum)
187. (Diego) Velazquez: Breda átadása, 1635-1636. (Madrid, Prado)
188. (Diego) Velazquez: Udvarhölgyek, 1656-1657. (Madrid, Prado)
189. Vermeer van Delft: Festő és modellje, 1665-1670. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
190. (Michelangelo da) Caravaggio: Szent Pál megtérése, 1660 k. (Róma, S. Maria del Popolo)
191. (Georges de) La Tour: A születés, XVII. sz. 1/2. (Rennes, Musée de Beaux Arts)
192. (Andrea) Pozzo: Szent Ignác megdicsőülése, 1691-1694. Róma, San Ignazio mennyezetfreskója
193. Mányoki Ádám: II. Rákóczi Ferenc, 1712. (MNG)
194. (Giovanni Battista) Tiepolo: Freskó a würtzburgi érseki palotából, 1753.
195. (Franz Anton) Maulbertsch: A pásztorok imádása, 1758. (Sümeg, r. k. plébániatemplom)
196. (Franz) Sigrist: A négy fakultás, 1781. Eger, Líceum
197. Chippendale bútorok 1740-1780. (pl. könyvszekrény vagy szék fonadékos háttámlával)
KLASSZICIZMUS
198. British Museum, 1823-1844. London
199. Péchy Mihály: Nagytemplom 1805-1821. Debrecen
200. Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, 1837-1847. Budapest
201. Hild József: Főszékesegyház, 1839-1856. Esztergom
202. (Antonio) Canova: Mária Krisztina főhercegnő síremléke, 1789-1805. (Bécs, Augustinerkirche)
203. Ferenczy István: A szépmesterségek kezdetei (Pásztorlányka), 1820-1822. (MNG)
204. (Jacques-Louis) David: A Horatiusok esküje, 1784. (Párizs, Louvre)
205. (Jean Auguste-Dominique) Ingres: A nagy odaliszk, 1814. (Párizs, Louvre)
206. Id. Markó Károly: Visegrád, 1828. (MNG)
207. Wedgwood kerámia a XIX. sz. elejéről (pl. váza, 1805. London, Victoria & Albert Museum)
208. Copf stílusú bútorok (pl. kétajtós szekrény 1790 k. vagy felnyitható öltözőasztal XVIII. sz. vége, Budapest, Iparművészeti Múzeum)
ROMANTIKA, REALIZMUS
209. Parlament, 1840-1865. London
210. Kristálypalota 1851. - Londoni világkiállítás fotója
211. Operaház, 1860-1875. Párizs
212. (Alexander) Eiffel: Eiffel-torony, 1889. Párizs
213. Feszl Frigyes: Vigadó, 1859-1865. Budapest
214. Ybl Miklós: Operaház, 1875-1884. Budapest
215. Steindl Imre: Országház, 1885-1894. Budapest
216. A budavári Nagyboldogasszony plébániatemplom (Mátyás-templom), XIII-XV. sz. - 1874-1896. Schulek Frigyes - restaurálás
217. (Francois) Rude: Marseillaise, 1836. Párizs
218. Izsó Miklós: Táncoló paraszt, terrakotta, 1870. (MNG)
219. (Fancisco) Goya: 1808. május 3. 1814. (Madrid, Prado)
220. (Caspar David) Friedrich: Vándor a ködtenger felett, 1818 k. (Hamburg, Kunsthalle)
221. (Théodore) Gérciault: A Medúza tutaja, 1818-1819. (Párizs, Louvre)
222. (William) Blake: A teremtő, 1826. (Manchester, Whiteworth Gallery)
223. (Eugčne) Delacroix: A szabadság vezeti a népet, 1831. (Párizs, Louvre)
224. (William) Turner: Gőzhajó a hóviharban, 1842. (London, Tate Gallery)
225. (Pavel Andrejevics) Fedotov: Leánykérőben, 1848. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
226. (Gustave) Courbet: Bonjour Monsieur Courbet, 1854. (Montpellier, Musée Fabre)
227. (Jean-François) Millet: Kalászszedők, 1857. (Párizs, Louvre)
228. (Ilja) Repin: Hajóvontatók a Volgán, 1873. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
229. Borsos József: Nemzetőr, 1848. (MNG)
230. Madarász Viktor: Hunyadi László siratása, 1859. (MNG)
231. Székely Bertalan: Egri nők, 1867. (MNG)
232. Munkácsy Mihály: Tépéscsinálók, 1871. (MNG)
233. Szinyei Merse Pál: Majális, 1873. (MNG)
234. Barabás Miklós: Bittó Istvánné, 1874. (MNG)
235. Paál László: Út a fontenebleau-i erdőben, 1876. (MNG)
236. Zichy Mihály: Illusztráció a „Hídavatás”-hoz, 1877 u. (MNG)
237. Benczúr Gyula: Buda visszafoglalása, 1896. (MNG)
238. Lotz Károly: A zene apoteózisa, 1883-1884. (Budapest, Operaház mennyezetképe)
IMPRESSZIONIZMUS, POSZTIMPRESSZIONIZMUS
239. (Edouard) Manet: Reggeli a szabadban, 1863. (Párizs, Louvre)
240. (Edouard) Manet: Claude Monet csónakműtermében fest (A bárka), 1874. (München, Neue Pinakothek)
241. (Claude) Monet: A felkelő nap impressziója, 1872. (Párizs, Louvre)
242. (Edgar) Degas: Balettiskola, 1874. (Párizs, Louvre)
243. (Auguste) Renoir: A Moulin de la Galette, 1876. (New York, J. H. Whitney Gyűjtemény)
244. (Georges) Seurat: Vasárnap délután, 1884-1886.
245. (Paul) Cézanne: Mont-Sainte-Victoire, 1885-1887. (London, Courtauld Institute)
246. (Paul) Cézanne: Csendélet korsóval és gyümölcsökkel, 1887-1895. (Oslo, Nationalgalerie)
247. (Vincent) van Gogh: Önarckép, 1890. (Párizs, Jeu de Paume)
248. (Vincent) van Gogh: Út ciprusokkal (Országút éjjel), 1890. (Otterlo, Kröller-Müller Gyűtemény)
249. (Paul) Gauguin: Mi újság? (Tahiti nők) 1892. (Drezda, Gemaldegalerie Neue Meister)
EKLEKTIKA, SZECESSZIÓ, SZIMBOLIZMUS
250. (William) Morris-(Philip) Webb: Vörös ház, 1859. London
251. (Antonio) Gaudi: Sagrada Familia, 1884-től Barcelona
252. (Victor) Horta: Tassel-ház, 1892-1893. Brüsszel
253. (Charles Rennie) Mackintosh: Glasgow-i Művészeti Iskola, 1898 k.
254. (Joseph-Maria) Olbrich: A bécsi szecesszió épülete, 1898-1899. Bécs
255. Lechner Ödön: Postatakarékpénztár, 1899-1902. Budapest
256. Schikedanz Albert: Szépművészeti Múzeum, 1899-1906. Budapest
257. Kós Károly-Zrumecky Dezső: Madárház, 1908-1909. Budapesti Állatkert
258. Medgyaszay István: rákosmulyadi r. k. templom, 1910.
259. (Auguste) Rodin: A csók, 1894. Párizs, Rodin Múzeum
260. Fadrusz János: Mátyás király emlékmű, 1895-1902. Kolozsvár
261. Mednyánszky László: Csavargófej, 1908-1910. (MNG)
262. (Edward) Burne-Jones: A rémfej, 1887. (Stuttgart, Staatsgalerie)
263. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Ezek a hölgyek, 1895. (SZM)
264. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Jane Avril (litográfia), 1893. (Albi, Musée d’Albi)
265. (Gustav) Klimt: Judith, 1901. (Bécs, Österreichische Galerie)
266. (Edvard) Munch: Sikoly, 1893.
267. (Amadeo) Modigliani: Leányfej (Jeanne Hébuterne arcképe szemből), 1918. (Bern, mgt.)
268. Rippl-Rónai József: Kalitkás nő, 1892. (MNG)
269. Ferenczy Károly: Madárdal, 1893. (MNG)
270. Gulácsy Lajos: A varázsló kertje, 1904. (MNG)
271. Csontváry Kosztka Tivadar: Zarándoklás a cédrusokhoz Libanonban, 1907. (MNG)
272. Csontváry Kosztka Tivadar: Taormina, (MNG)
273. Csók István: A keresztapa reggelije, 1932. (MNG)
274. Rippl-Rónai József-Róth Miksa: Az Ernst Múzeum üvegablaka, 1912. Budapest
275. Thonet bútorok, 1851-től (pl. Thonet hajlított hintaszéktípusa 1860 vagy Thonet kerek ülésű standard széke, 1859. évi típus)
276. Henry van de Velde bútorai (pl. szecessziós szék és asztal 1895-ből)
277. A pécsi Zsolnay gyár egy tárgya a századfordulóról
XX. SZÁZAD ELSŐ FELE
278. (Louis) Sullivan: Carson, Pirie és Scott áruház, 1899-1904. Chichago
279. (Peter) Behrens: Hoechst festékgyár, 1920-1925. Berlin
280. (Walter) Gropius: A Bauhaus központi épülete, 1925-1926. Dessau
281. (Gerrit Thomas) Rietveld: Schroeder-ház, 1924. Utrecht
282. (Frank Lloyd) Wright: Vízesésház, 1936. Bear Run (Pennsylvania)
283. Hajós Alfréd: Margitszigeti Sportuszoda, 1930. Budapest
284. Molnár Farkas: Társasház, 1936. Budapest
285. (Maurice de) Vlaminck: A vörös fák, 1906. (Párizs, Musée National d’Art Moderne)
286. (Henri) Matisse: A vörös desszert, 1908. (Szentpétervár, Ermitázs)
287. (Pablo) Picasso: Az avignoni kisasszonyok, 1907. (New York, Museum of Modern Art)
288. (Pablo) Picasso: Guernica, 1937. (Barcelona)
289. (Georges) Braque: A portugál nő, 1911. (Basel, Kunstmuseum)
290. (Jean) Gris: Kávéházi csomag, kollázs, 1914. (Ulm, Museum)
291. (Umberto) Boccioni: Az izmok dinamizmusa, bronz, 1913. (New York, Museum of Modern Art)
292. (Marcel) Duchamp: Lépcsőn lemenő akt, 1912. (Philadelphia, Museum of Modern Art)
293. (Marcel) Duchamp: Forrás, 1917. (elveszett)
294. (Franz) Marc: A kék ló, 1911. (München, Lenbachhaus)
295. (Constantin) Brancusi: Alvó Múzsa, 1916. (Párizs, Musée d’Art Moderne)
296. (Vaszilij) Kandinszkij: Sárga, piros, kék, 1925. (Párizs, Nina Kandinszkij Gyűjtemény)
297. (Paul) Klee: Őszi hely, akvarell, 1921. (magántulajdon)
298. (Kazimir) Malevics: Vörös négyzet, 1914. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
299. (Piet) Mondrian: Kompozíció: Szürke struktúra színes síkokkal, 1918. (Zürich, Max Bill Gyűjtemény)
300. (Man) Ray: Lautréaumont mondásának illusztrációja, a Minotaure folyóiratból, 1933.
301. (Marc) Chagall: Az én kis falum, 1911. (New York, Museum of Modern Art)
302. (René) Magritte: A szóhasználat I. Ez nem pipa, 1928-1929. (New York, mggy.)
303. (Méret) Oppenheim: Prémes csésze, 1936. (New York, Museum of Modern Art)
304. (Salvador) Dali: A polgárháború előérzete, 1936. (Philadelphia Museum of Art)
305. Nemes Lampérth József: Háttal álló női akt, 1916. (Budapest, MNG)
306. Kassák Lajos: Képarchitektúra, fametszet, 1922. (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
307. Moholy-Nagy László: Fényrekvizítum, 1922-1930. (Eindhoven, Stedelijk van Abbe Museum)
308. Szőnyi István: Zebegényi temetés, 1928. (Zebegény, Szőnyi Múzeum)
309. Bernáth Aurél: Tél, 1929. (mgt.)
310. Derkovits Gyula: Viharban, 1931. (mgt.)
311. Medgyessy Ferenc: Anya, 1932. (MNG)
312. Vajda Lajos: Ezüst gnóm, 1940. (MNG)
313. Egry József: Napfelkelte, 1940. (MNG)
314. Bauhaus-ban tervezett tárgy (pl. Brauer Marcel: „funkcionalista” szék 1922 vagy csőszék 1926)
 XX. SZÁZAD MÁSODIK FELE
315. Le Corbusier: Ronchamp-i kápolna, 1955.
316. (Alvar) Aalto: Községháza, 1949-1953. Säynätsalo
317. (Pier Luigi) Nervi: Sportcsarnok, 1956-1957. Róma
318. (Frank Lloyd) Wright: Guggenheim Múzeum, 1946-1958. New York
319. (Tange) Kenzo: Olimpiai csarnokok, 1964. Tokio
320.(Renzo Piano - Richard Rogers): Pompidou központ, 1971-1977. Párizs
321. (Friedrich) Hundertwasser: Bécsi (Löwengassei) lakóház, 1980-1982. Bécs
322. Makovecz Imre: A Művelődés Háza, 1976-1982. Sárospatak
323. (Marino) Marini: Ló és lovas, fa, 1949-1950. (Zürich, Krayenbühl Gyűjtemény)
324. (Alberto) Giacometti: Az erdő (bronz), 1950. (Duisburg, Wilhelm Lehmbruck Gyűjtemény)
325. (Henry) Moore: Kétrészes fekvő alak (bronz), 1959. (művész tulajdona)
326. (Jean) Tinguely: Kerekeim, 1960-1961. (Budapest, Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeum = Ludwig)
327. (Joan) Miro: A hold fala, kerámia, 1960. (Párizs, UNESCO Palota kertje)
328. Somogyi József: Martinász, 1953. (Dunaújváros)
329. Borsos Miklós: Madár tojással, 1968.
330. Jovánovics György: Részlet a nagy Gilles-ből, 1967-1968. (mgt.)
331. Schaár Erzsébet: Az utca, 1974. (székesfehérvári kiállítás)
332. Varga Imre: Radnóti, 1969. (Mohács)
333. (Jackson) Pollock: No 14. 1948. (Westport, Connecticut, mggy.)
334. (Jean) Dubuffet: Metafizikus, 1950. (Winnetka-Illinois, mggy.)
335. (Francis) Bacon: Tanulmány Velázquez után: X. Ince pápa. 1953. (New York, mgt.)
336. (Jasper) Johns: Zászló narancsmezőben, 1957. (Köln, Wallraf Richart Museum)
337. (Roy) Liechtenstein: Tzing, 1962. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
338. (Andy) Warhol: Elvis, 1964. (Toronto, Art Gallery of Ontario)
339. (Rober) Rauschenberg: Turkey, 1965. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
340. Kepes György: Programozott fényjátékterv a bostoni kikötő számára, 1965-1967
341. (Victor) Vasarely egy op-art műve
342. (Nam June) Paik: Integrálzongora, 1958-1963. (Bécs, Museum Moderner Kunst)
343. (Frank) Stella: Lake City, 1960-1961. (Düsseldorf, Kunstmuseum)
344. (Allan) Kaprow: Háztartás, 1964. Happening (fotódokumentáció)
345. (Joseph) Kosuth: Egy és három szék, 1965.
346. (Joseph) Beuys: Főáram, 1967. Darmsadt (akció fotódokumentáció)
347. Szentjóby Tamás: Hülő víz, 1965. (mggy.)
348. Keserü Ilona: Forma, 1969. (mgt.)
349. Kondor Béla: Rajz, 1969. (Győr, Kolozsváry gyűjtemény)
350. Lakner László: Mosoly, 1969. (Budapest, Kiscelli Múzeum)
351. Pauer Gyula: Pszeudo, 1970. (mgt.)
352. Christo: Völgyzáró függöny, 1970-1972. (Colorado)
353. Haraszty István: Kalitka, 1973. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
354. (Claes) Oldenburg: Ruhacsíptető, acél, 1974. (USA, mggy.)
355. Erdély Miklós: Hűség, 1979.
356. (Cindy) Sherman: Cím nélküli állókép 48., 1979.
357. Ujházi Péter: Cirkusz, 1980. (Budapest, Ludwig)
358. Bak Imre: Ismert történet II., 1984. vagy Tao 1993. (Budapest, Ludwig)
359. Bukta Imre: Hajnali szabad permetezés, 1985. (Budapest, Ludwig)
360. ef. Zámbó István: Új magyar népművészet II. 1987. (Budapest, Ludwig)
361. Mauer Dóra: Hommage ŕ Joseph Hoffmann, 1990. (Budapest, Ludwig)
362. (Barbara) Kruger: A tested csatatér, 1989.
363. Fehér László: Kútbanéző, 1989. (Budapest, Ludwig)
364. (Rebecca) Horn: Concert for Anarchy, 1994 e.
365. Németh Ilona: Elementáris objekt, 1996.
366. Gerber Pál: Te egy kiválasztott vagy, 1996.
FOTÓ
367. (Eadward) Muybridge: Lovas fotók (1888 k.)
368. Moholy-Nagy László: Önarckép, (1922)
369. (Alexander) Rodcsenko: Telefonáló nő (1923)
370. (Man) Ray: Casati grófnő (1928)
371. Munkácsi Márton: Gyerekek (1928)
372. (Edward) Weston: Káposztalevél (1931)
373. (Andre) Kertész: Torzulás (sorozat), (1933)
374. (Henri) Cartier-Bresson:Vasárnap a Marne partján (1938)
375. (Robert) Capa: Kollaboránsnő Chartres-ból, (1944)
376. (Diane) Arbus: Vasárnap Brooklynban sétáló fiatal pár (1966)
377. (Richard) Avedon: Apám (1969 u.)
378. Escher Károly: Szénhordás
MAGYAR NÉPMŰVÉSZET
379. Dél-dunántúli tornácos ház alaprajza (XIX. sz.-ból)
380. Alföldi kontyosház (XIX. sz.-ból)
381. Egy szabadtéri néprajzi múzeum (pl. Szentendre, Hollókő, Göcsej)
382. Ácsolt láda Nógrád megyéből, Budapest, Néprajzi Múzeum (= NM) vagy Délkelet-Dunántúlról (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
383. Festett láda Komárom, Csongrád vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
384. Király Zsiga: Tükrös spanyolozással (XIX. sz.) (NM)
385. Egy sárközi, egy somogyi és egy baranyai szőttes (párnahéj, párnavég, abrosz vagy komakendő) (pl. a NM anyagából)
386. „Táblás”, vörös-fekete gyapjú szőttes Sóváradról (Románia) (Budapest, NM)
387. „Ábrahámos”, hímzett párnavég Csík megyéből (Románia) (NM)
388. Cifraszűr Békés vagy Hajdú megyéből (pl. a NM anyagából)
389. Női ködmön Somogy, Békés vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
390. Egy csákvári cserépedény (kásástál, nagytál vagy korsó)
391. Egy-egy cserépedény (tál, fazék, butélia vagy butykos) Hódmezővásárhelyről vagy Tiszafüredről
392. Miskakancsó Mezőcsátról (1848.) (NM) vagy Miskakancsó Mezőtúrról (NM)

A fejlesztés várt eredményei a 9–10. évfolyamos ciklus végén

	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek önálló alkalmazása az alkotótevékenység és a vizuális jelenségek elemzése, értelmezése során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, és egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Alapvetően közlő funkcióban lévő képi, vagy képi és szöveges  megjelenések árnyalt értelmezése.
•	Médiatudatos gondolkodás a tömegkommunikációs eszközök és formák rendszerező feldolgozása. 
•	A tervezett, alakított környezet forma és funkció összefüggéseinek felismerése, ennek figyelembe vételével egyszerű tervezés és makettezés.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos alkalmazása alkotótevékenységekben.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet alapvető elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak felismerése.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése összehasonlítása, műelemző módszerek alkalmazásával.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium

4 évfolyamos általános gimnáziumi képzés reál specializáció
rajz és vizuális kultúra tantárgy helyi tanterve

9-11.évfolyam

9–10. évfolyam
Cél- és feladatrendszer

Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint eddig – a vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást.
A médiatudatosság fejlesztését különösen indokolja a kortárs társadalom igénye, amely a fiatalok médiahasználati szokásai miatt egyre fontosabb szerepet kap az adott iskolaszakaszban. E fejlesztés fontosságának hangsúlyozása különösen indokolt az adott tantárgyban, hisz az információs csatornák gazdagodása a szöveges információbefogadás mellé felzárkóztatja a vizuális információk tudatos befogadásának fontosságát is, mivel az információk forrása és jellege alapján szöveg és kép együtt értelmezése napjainkban gyakoribb jelenség valós élethelyzetekben. A médiatudatosság fejlesztésének tehát egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés.
A fentiekből is következik, hogy e korosztályban kevéssé a kifejező szándékú rajzi, festészeti produktumok létrehozása a cél, mint inkább a tervezői gondolkodás fejlesztése, illetve a technikai médiumok felhasználásával létrehozható produktumok elkészítése, amely egyúttal hozzájárul a digitális kompetencia fejlesztéséhez. Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint az előzőben – a vizuális kultúra részterületei közül a „Vizuális kommunikációhoz” kapcsolódó fejlesztés kerül előtérbe, amely közvetlen kapcsolatban van a médiafogyasztás tudatosságának erősítésével, illetve a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület vizsgálatával a környezettudatos életforma jelentőségének megértése és elfogadása nyer fontosságot. Miután a tantárgy kultúraközvetítő szerepe erősödik, egyre lényegesebb a befogadó tevékenység jelenléte a tanórán, méghozzá más kapcsolódó tárgyakban szerzett ismeretek, tapasztalatok koherens felhasználásával.
Az alsóbb iskolaszakaszban (5–8. évfolyamon) a gyerekek már ismerkedtek a különböző kultúrák és korok vizuális művészeti megjelenéseivel, e szakaszban az ismeretek rendszerezése, szintézise, illetve az esetleges kronologikus megközelítésen túl egy problémaközpontú közvetítés ígér hatékonyságot. 
A gimnázium 9–10. évfolyamán a tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítására, többféle értelmezési kontextusban helyezésére. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Nyitott és motivált az IKT nyújtotta lehetőségek kihasználásában. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

9. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra 

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret    5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel). Tartalom, téma: hangszerek formájából kiinduló képalkotás, mintatervezés. A zene tartalmát kifejező jel, piktogram, embléma tervezése.
•	 Művészeti alkotások és természeti formák kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, pl. stilizálás, jelalkotás, léptékváltás, nagyítás. Tartalom, témák: képalkotás és alkalmazott grafikai tervek készítése műalkotások és a látott formák részleteinek felhasználásával, pl. bélyeg tervezése, 
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció). 
Tartalom, témák: a tanulmányrajz részletének nagyításával képzett képalkotás. Felületalkotás: faktúravariációk készítése.
•	Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom).
 Tartalom, témák: színszótár készítése, a színek csoportosítása adott szempontok alapján, pl. kémiai eredetű
festékszínek, tulajdonnevekről elnevezett színek stb. Szubjektív színek: egy adott személy tulajdonságainak kifejezése színekkel. Nonfiguratív én-kép festése. Pillanatnyi hangulat kifejezése kalligrafikus jelekkel.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.
Tartalom: a sík-és térábrázolás jellemzői; ábrázolási konvenciók pl.: a jellemző nézetek törvénye, a hatalomnak megfelelő méretábrázolás; 
•	Művészettörténeti korszakok (pl. őskor, ókor, korakeresztény, népvándorlás kora, romanika és gótika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
Tartalom, téma: a műalkotások elemzése és értelmezése. A különböző kompozíciós megoldások jellemzői. Jellegzetes kompozíciós megoldások a festészetben és a szobrászatban. Leggyakoribb kompozíciós eszközök. 

•	A perspektivikus, az axonometrikus és a vetületi ábrázolás jellemzőinek megfigyelése a műalkotásokon. Az ábrázolási rendszerek jellemzőinek ismerete, a szerkesztés elvei. Rekonstrukciós feladatok.
A térbeliség kifejezésének módjai (vonallal, tónussal, színekkel). 
	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű tárgyfotó stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
     Tartalom, téma: a gótikus kódexek; betűstílusok; múzeumi katalógus tervezése adott témához.
	
Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. 

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); anyag(szerűség), művészkönyv/art-book.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret  4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
Tartalom, téma: a vizuális közlés formái; saját tervezésű tárgy reklámkampányának megtervezése (célközönség ismerete, csomagolás, embléma, szlogen, reklámplakát, forma-és szövegfolt, reklámfilm, kísérőzene).
Görög istenek tevékenységét reklámozó plakát készítése (szimbólumok, attribútumok, felirat, színkontraszt, kompozíciós hangsúly)

	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció.. A reklám hatásmechanizmusa. Valóságábrázolás és hitelesség, valószerűség, virtuális valóság. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Megadott, vagy szabadon választott téma alapján komplex mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása.
Tartalom, téma: képsorozatok az ókorban (a sumer uri zászló, a Traianus-oszlop. Az állóképek és a mozgókép hatásmechanizmusa. Kompozíciós megoldások, a kiemelés képi eszközei.
•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom, témák: egy tanult műalkotásból kiinduló élőkép készítése, a kép történetének továbbgondolása (képfolytatás, rövidfilm stb).
Szerepjáték: a képen látott állóképi mozdulatok folytatása és ábrázolása.
Középkori bestiárium: animációs film készítése a lények mozgásáról (fotósorozat, hangok, zörejek, zenekíséret).	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Ember alkotta objektumok és azok jellemző környezetének elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében. Pl. nagy térmélységű, geometrikus elemekből álló szerkezet tervezése és festése a színperspektívát hangsúlyozó színekkel.
•	Tárgy- és épülettervezés a közvetlen környezet valós problémáira (pl. iskolai szelektív hulladékgyűjtő, iskolabútor) a műszaki jellegű ábrázolás legfontosabb sajátosságainak az alkalmazásával (pl. méretezés, vonalfajták, több nézet) szerkesztéssel és szabadkézi rajzban.
•	Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. 

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában. 
Tartalom, témák: axonometrikus vagy perspektivikus szerkesztéssel tervezett egyszerű bútor, épület vagy szobabelső. Ugyanannak a formának az ábrázolása különböző szemmagasságból. Az épület stílusához alkalmazkodó épületdísz tervezése, pl. kapukopogtató. Régi korok motívumainak megjelenése a mai divatban.
•	    Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek. Tartalom, témák: pl. labirintus, többértelmű tér, különböző nézetek egy látványon belül, lehetetlen alakzatok tervezése és makettezése.	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romanika, gótika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján. Az összehasonlítás szempontjai: tér-és tömegalakítás, tartószerkezetek, térlefedés, építőanyagok, az építés technikája, épületdíszítés, kapcsolat a társművészetekkel, 
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Középkori oszlopok motívumaiból kiinduló díszlet vagy jelmez tervezése.
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése.
Jellegzetes férfi és női öltözékek ókortól a gótikáig. Rangjelző színek és formák a viseletekben. A régészeti leletek tanulságai.
•	A műemlékek, vagy műemlék jellegű épületek helyzetének és esetleges hasznosításának vizsgálata a közvetlen környezetben. Tartalom, téma: a lakóhely közelében lévő műemléképület elemzése: történet, adatok, rajz, fénykép, a felújítás dokumentumai.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A látványt legyen képes lerajzolni, tudja a jelenség egyes tulajdonságait kiemelni. Emlékezet, képzelet alapján is legyen képes a látványt, vagy kitalált tárgyat megrajzolni. A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

MŰTÁRGYLISTA
ŐSKOR
1. Stonehenge, bronzkor
2. Őskori lakóházak (pl. (Çatal-Hüyük, Jerichó, Harappa, Mohendzso-Daro), Kr. e. 6000 k.
3. Willendorfi Vénusz, felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Bécs, Naturhistorisches Museum)
4. Lausseli Vénusz (kő dombormű), felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Franciaország)
5. Szegvár-Tűzkövesi „Sarlós isten”, újkőkor - Tiszai kultúra, (Szentes, Koszta József Múzeum)
6. Szkíta aranyszarvas Zöldhalompusztáról, vaskor Kr. e. 400 k. (Budapest, Magyar Nemzeti Múzeum) (=MNM)
7. Őskori barlangfestmények (lascaux-i, altamirai), felső paleolitikum Kr. e. 15 000 k.

ÓKORI EGYIPTOM
8. Gizai piramisegyüttes - kül. Kheopsz fáraó piramisa, óbirodalom, Kr. e. 2600-2500 k.
9. Ámon-Ré-templom, középbirodalom, Kr. e. XVI-XII. sz. Karnak
10. II. Ramszesz sziklatemploma, újbirodalom, Kr. e. 1300 k. Abu-Szimbel
11. Írnok (festett mészkő), óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Párizs, Louvre)
12. Falusi bíró, óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
13. Nofretete fejszobra, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen - Charlottenburg)
14. Anubisz szobra, Tutenchamon sírjából, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
15. Echnaton fáraó családjával (kő dombormű), Aton kultusz, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen)
16. Medumi ludak (falfestmény), óbirodalom, Kr. e. 2550 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
17. Halastó, thébai sír (falfestmény), Kr. e. 1400 k. (London, British Museum)
18. „Fáraó vadászaton”, thébai (falfestmény), Kr. e. XIV. sz. (London, British Museum)
19. Tutenchamon arany halotti maszkja, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
20. Bútorok Tutanhamon sírleletéből (pl. Tutanhamon fáraó trónusa), Kr. e. XIV. sz. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)

ÓKORI MEZOPOTÁMIA
21. Zikkurat, Kr. e. 2000 e. Ur
22. Lamassu (kapuőrző démon), Kr. e. VIII. sz. (Berlin, Staatliche Museen)
23. Babiloni Istaar kapu, Kr. e. 570 k. (Berlin, Staatliche Museen)
24. Alabástrom női fej Urukból, Kr. e. 2800 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
25. Bikafejes hárfa Urból, Kr. e. 2500 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
26. Gudea, Lagas uralkodója italáldozatot mutat be, Kr. e. 2120. (Párizs, Louvre)
27. Sumér ékírásos tábla (vagy pecsételőhenger), Kr. e. 2000 k. (London, British Museum)

ÓKORI GÖRÖGORSZÁG
28. Knósszoszi palota, Kr. e. XVI. sz. Kréta
29. Mükénei fellegvár (kül.: Oroszlános kapu), Kr. e XIV-XIII. sz.
30. Parthenon - Pheidiasz, Kr. e. V. sz. Athén
31. Egy görög színház (pl. delphoi vagy epidauroszi színház)
32. Athéni akropolisz, Kr. e. 447-434. - kül. Niké-templom, Erechteion
33. Zeusz oltár, Kr. e. 180. (Berlin, Pergamon Múzeum)
34. Kurosz-szobor Athénból, Kr. e. 600 k. (New York, Metropolitan Museum)
35. Mürón: Diszkoszvető, Kr. e. 450 k. (Róma, Museo Vaticano)
36. Polükleitosz: Lándzsavivő, Kr. e. 450-440 k. (Nápoly, Museo Nazionale)
37. Praxitelész: Knidoszi Aphrodité, Kr. e. 350-340. (Róma, Museo Vaticano)
38. Delphoi kocsihajtó, Kr. e. 470 k. (Delphi Múzeum)
39. Szamothrakéi Niké, Kr. e. 200 k. (Párizs, Louvre)
40. (Rodoszi Athanadórosz, Agészandrosz és Polüdórosz): Laokoón Kr. e. II. sz. (Róma, Museo Vaticano)
41. Egy feketealakos vázakép (pl. Dionüszosz és bacchánsnők ábrázolással, Párizs, Bibliothčque Nationale)
42. Egy vörösalakos vázakép (pl. Orvietói kehelykratér Héraklész és társai, Párizs, Louvre)
43. Pergamoni Héphaiszteón padlómozaikja, Kr. e. 150 k. (Berlin, Staatliche Museen)

ETRUSZK, RÓMAI
44. Etruszk sírszarkofág házaspár portréjával, Kr. e. 625. (Róma, Museo Nazionale, Villa Giulia)
45. Colosseum, 70-90. Róma
46. Pantheon, 118-128 k. Róma
47. Vettiusok háza, I. sz. Pompei
48. „Vesta-templom”, I. sz. Róma
49. Római vízvezeték (pl. Segovia, Nimes)
50. Forum Romanum rekonstrukció
51. Traianus oszlopa, 110 k. Róma
52. Constantinus diadalíve, 312-315 k. Róma
53. Augustus szobra, I. sz. Róma
54. Marcus Aurelius bronz lovasszobra, 170 k. (Róma, Museo Capitolino)
55. Egy római portrészobor (pl. Caligula, Brutus, Vespasianus, Constantinus)
56. A Misztérium villa falfestmény (egy részlete), Kr. e. I. sz. 2/3.

KORAKERESZTÉNY
57. Santa Sabina, 422-432. Róma
58. San Apollinare in Classe és mozaikjai, VI. sz. Ravenna
59. Palotakápolna, 805. Aachen
60. Jó pásztor, mozaik, V. sz. Ravenna, Galla Placidia
61. Durrow-i Kódex, 7. sz. vagy a Kellsi kódex, VIII. sz. (Dublin, Trinity College)
NÉPVÁNDORLÁS KORA
62. Galgóci tarsolylemez, X. sz. (MNM)
63. Nagyszentmiklósi kincs, 800 k. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
64. Sankt galleni kolostor tervrajza 830 k. (Sankt Gallen, könyvtár)
65. Szarmata korongos fibula, III. sz. (MNM)
66. Germán sasfibula, VI. sz. (Nürnberg, Germanisches Nationalmuseum)
67. Avar szíjvég (pl. klárafalvi - Szeged, Móra Ferenc Múzeum)
68. Fejedelmi szablya markolata (Attila kard) X. sz. (Bécs, Schatzkammer)
69. Honfoglaló magyarok öltözete, rekonstrukció (MNM)

BIZÁNC
70. Hagia Sophia, VI. sz. Konstantinápoly
71. San Vitale, 532-547. és mozaikjai, 574 k. Ravenna
72. Szófia Székesegyház, XI. sz. Kijev
73. Nikopeia Istenanya, X. sz. (Velence, San Marco)
74. Trónoló Istenanya, 1280 k. (Washington, National Gallery of Art)
75. (Andrej) Rubljov: Szentháromság, 1430 k. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
76. Sztaurotéka, X. sz. (Limburg, Székesegyházi Kincstár)

ROMANIKA
77. Maria Laach, bencés templom, XI-XIII. sz. (Koblenz mellett)
78. Pisai dóm, XI-XIII. sz.
79. Pontigny-i ciszterci templom, 1140-1170.
80. Szt. Mihály-templom, 1033. Hildesheim
81. Bencés apátsági templom, XIII. sz. Ják
82. Ciszterci templom, XIII. sz. eleje, Bélapátfalva
83. Csempeszkopácsi plébániatemplom, XIII. sz. 2/2
84. Szent István szarkofágja, XI. sz. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
85. Háromkirályok dombormű, XII. sz. a pisai dóm bronzkapujáról
86. Maiestas Domini, 1123 k. Clemente apszisából (Barcelona, Katalán Múzeum)
87. Koronázási palást, XI. sz. (MNM)
88. Bayeux-i kárpit, 1080 k. (Bayeux, Bibliothéque Municipale)
89. Magyar Szent Korona, XI-XIII. sz. (Parlament, Budapest)
90. Királyfej Kalocsáról, XIII. sz. (Budapest, Magyar Nemzeti Galéria = MNG)
91. Winchesteri biblia (H-iniciálé), 1150-1160. (Winchester, Cathedral Library)

GÓTIKA
92. Párizsi Notre Dame, 1163-1250.
93. Amiens-i székesegyház, 1236-(1389)
94. Chartres-i székesegyház, 1194-1220.
95. Ca d’Oro palota, XV. sz. Velence
96. Cambridge-i King’s College Chapel 1446-1515.
97. Szent Vitus székesegyház, XIV. sz. Prága
98. Nyírbátori (ma) református templom, XV. sz. vége
99. Veleméri templom, XIV. sz.
100. Vajdahunyad vár, XV. sz. Vajdahunyad
101. Utolsó ítélet, XV. sz. 1/2. Kassa, Szent Erzsébet-templom északi kapuzata
102. Uta és Ekkehard szobra, 1250. Naumburg, dóm
103. Veit Stoss: Mária oltár, 1477-1483 k. Krakkó, Mária-templom
104. Kolozsvári Márton és György: Szent György, bronz, 1373. (Prága, Národni Galeri)
105. Chartres-i katedrális üvegablakai (pl. Mária halála), XIII. sz.
106. Cimabue: Trónoló Madonna, XIII. sz. vége (Firenze, Uffizi)
107. Giotto: Szent Ferenc élete, freskósorozat, XIII. sz. vége (Assisi, San Francesco)
108. Simone Martini, Lippo Memmi: Angyali Üdvözlet, 1323. (Firenze, Uffizi)
109. Kolozsvári Tamás: Kálvária, 1427. (Esztergom, Keresztény Múzeum)
110. M. S. Mester: Selmecbányai oltárképei, 1508. kül. Mária és Erzsébet találkozása (MNG)
111. Lőcsei Pál: Lőcsei Szent Jakab-templom főoltára, 1508-1517.
112. Wilton diptichon, 1400 k. (London, National Gallery)
113. Avignoni Pietŕ, XV. sz. (Párizs, Louvre)
114. Limbourg fivérek: Május, Berry herceg hóráskönyvéből, 1410 k. (Chantilly, Musée Condée)
115. Magyar Anjou Legendárium, XIV. sz. 1/2 (Róma, Museo Vaticano; New York, Morgan Library; Szentpétervár, Ermitázs)
116. Képes Krónika, 1360 k. (Budapest, Országos Széchényi Könyvtár = OSZK)
117. Szent László fejereklyetartó, 1425 e. (Győr, Székesegyház)
118. Suki-kehely, XV. sz. közepe (Esztergom, Főszékesegyházi Kincstár)
119. Az egyszarvú legendája, gobelinsorozat, (Párizs, Musée Cluny)
120. Szent László legenda, 1420-as é. (Kakaslomnic)
121. Muránói üvegtárgy (pl. Baldovierik esküvői edénye) XV. sz. (Murano, Üvegmúzeum)
EURÓPÁN KÍVÜLI KULTÚRÁK
393. Sziklarajzok Tassziliből (Kr. e. IV. ée.)
394. Nagy Zimbabve (XIV-XV. sz.) (Mozambik)
395. Táncmaszk Elefántcsontpartról
396. Ősszobor Indonéziából (NM)
397. Húsvét-szigeti kőszobrok (Polinézia)
398. Auszráliai kéregfestmény (NM)
399. Vadkanmaszk fából (Melanézia) (NM)
400. Bábfigura (Wayang - Indonéziából) (NM)
401. „Nazca vonalak”, Kr. e. 200-Kr. u. 350. (Peru)
402. Machu Picchu, XVI. sz. (Peru)
403. A Nap piramisa, IV-IX. sz. (Teotihuacan)
404. Nagy Jaguár-templom (maja), 300-900. (Tikál)
405. Halotti maszk IV-V. sz. (Teotihuacan, Párizs, Musée de l’Homme)
406. A Nap Köve (azték naptár) XV. sz. (Mexico City, Nemzeti Antropológiai Múzeum)
407. Totemoszlop Északnyugat-Amerikából (Drezda, Museum für Völkerkunde)
408. Puebló, 350-1300. Mesa Verde
409. Cordobai nagymecset (IX-X. sz.)
410. Kászim pasa dzsámija (1543-1546. Pécs)
411. Királyfürdő (1566-1587. Buda)
412. Gül Baba türbéje (Buda)
413. Kethüda-dzsámi, minaret (VIII. sz. Eger)
414. Ladik imaszőnyeg, 6 oszlopos (XVIII. sz. Budapest, Iparművészeti Múzeum)
415. Korán-lap (Arany Toll kalligráfiája), (1186. Dublin, Ch. Beatty Könyvtár)
416. Nagy Sztúpa (Kr. e. III-I. sz. Szancsi)
417. A 26. adzsantai barlangtemplom belseje (640 k.)
418. Radzsarani-templom (XI-XIII. sz. Bhuvanesvar, India)
419. Szúrja a Napisten, kősztéle (XIII. sz.)
420. Buddha Sákjamuni fej Gandharából (himalájai pala) (II-III. sz. Budapest, Hopp F. Keletázsiai Múzeum)
421. Siva Nataradzsa - Táncoló Siva (bronz) (XII-XIII. sz. Amszterdam, Museum van Aziatische Kunst)
422. Lótuszvirágot tartó bódhiszattva (falfestményrészlet) (az 1. számú adzsantai barlangtemplomból, 600-650 k.)
423. Rádzsput miniatúra (Krisna és Rádha a ligetben, XVIII. sz.)
424. Szteatitpecsételők az Indusvölgyi kultúrából (Új Delhi, National Museum)
425. Kínai Nagy Fal, Csin-dinasztia (Kr. e. VI-III. sz. 220-ig)
426. A „Tiltott város” - a pekingi császári palotaegyüttes részlete, a nagy csarnokkal, Ming- és Csing-korszak
427. Föld alatti folyosórendszer a kínai „cseréphadsereg”-gel (Csin-si Huang-ti császár sírjához), Kr. e. 220-210. Lintong Hszian mellett
428. Temetkezési zászlókép selyem alapon (Ma-vang-tui 1. számú sír, Nyugati Hang-kor Kr. e. 206-Kr. u. 8.) (Peking, Neue archaeologische Funde in China)
429. Buddha és kísérői a Gyémánt szutrából (fametszet) (868.) (London, British Museum)
430. Csien-lung: Porcelándoboz pecsétfestéknek (XVIII. sz.) (Budapest, IM)
431. Hórjudzsi buddhista templom Arany Csarnoka (VII. sz.) (Nara)
432. Részletek Kacura Rikju császári villa tavaskertjéből a Sókintei nevű teaházzal (XVII. sz. e.) (Kioto)
433. Kamakurai Nagy Buddha-szobor (XIII. sz.)
434. Kacusika Hokusai: Déli szél és szép idő. A Fudzsijama harminchat képe sorozatból (1823-1829.) (Tokió, Heibonsha Publisher Ltd.)
435. No-maszk (XVI. sz.) (Tokió, Nemzeti 

10. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).Tartalom, téma: a zene és a képzőművészet kapcsolata.Dombormű készítése assemblage technikával.  A környezetvédelmet hangsúlyozó fotokollázs, vagy drogellenes plakát készítése. 
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel). Tartalom, téma: Régi korok festményeinek átalakítása: a szereplők átöltöztetése napjaink viseletébe. Szürrealista tárgy készítése az eredeti rendeltetés megváltoztatásával. Kép a képben átalakítás: képrészletek felcserélése, képötvözés, műalkotások szereplőinek helyettesítése tárgyakkal. Montázselven alapuló képmanipuláció.
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció).
Tartalom, téma: vonalas és tónusos formatanulmány készítése (pl. fakéreg), a tanulmányozott forma átalakítása (pl. megszemélyesítés, színmódosítás, mintaritmus). Szimbolikus formák.
•	Stílusirányzatok (pl. kubizmus, expresszionizmus, op-art) formai, technikai megoldásainak az adott célnak megfelelő (pl. érzelmek kifejezése nem figuratív megjelenítéssel, látható dolgok megjelenítésének leegyszerűsítése) alkalmazása saját, kifejező szándékú alkotásokban.
Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom). Tartalom, téma: érzelmek, hangulatok, tulajdonságok kifejezése csak színekkel és faktúrával. Pl. az élet mulandóságára figyelmeztető vanitas-csendélet festése. Emberi tulajdonságokat vagy érzelmeket kifejező jelképes kapu tervezése. Egy forma kidolgozása expresszionizmusra jellemző torzításokkal és színhasználattal.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. A technikai képalkotás – fotográfia, mozgókép – műtípusainak, kifejezőeszközeinek ismerete és értelmezése azok képzőművészeti kapcsolódásaival.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás, táj, csendélet), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.Tartalom, téma: látvány utáni tanulmányrajzok, fázisrajzok, mozdulatvázlatok (kroki) készítése álló és ülő alakról. Kompozíciós megoldások a különböző művészeti stíluskorszakokban és stílusokban (pl. a fény szerepe a barokk festményeken, a perspektíva szerepe a főalak kiemelésében a reneszánsz festményeken).
•	Művészettörténeti korszakok (pl. reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység). 
•	A fotóművészet. Digitális fotózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgard, avantgard irányzatok, kortárs képzőművészet, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, eseményművészet.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű fotó-önarckép stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
    Tartalom, témák: portré átalakítása pop-art stílusban (tiszta színekre épülő színvariációk készítése). Képvers készítése a tartalom és a vizuális forma egységével. Betűkompozíciók.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
Tartalom, témák: arculattervezés, névjegykártya, ex-libris tervezése (teljes név vagy monogram). A plakát jellemzői és különböző plakáttípusok. 
•	Vizuális közlés szöveggel és képpel a médiaipar területéhez kapcsolódóan (pl. televíziós műsorrend írása különféle szempontok alapján, majd műsor-újságoldal tervezése, összeállítása képekkel kiegészítve, internet- és megfelelő szoftverhasználattal). A vizuális és szöveges üzenet külön-külön és együttes jelentésváltozásának megértése összetettebb kommunikációs szituációban.
Tartalom, témák: tipográfiai tervezés szempontjai. Újságcímlap, vagy könyvborító tervezése.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: a médiaipar működése, műsorgyártás.

Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. A számítógépes szövegvilág; az elektronikus tömegkommunikáció. 

Informatika: Információk és a közlési cél. A médiumok, közléstípusok tartalmi megbízhatósága, esztétikai értéke.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); intermédia, anyag(szerűség), művészkönyv/art-book, műsorrend.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	
A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. A filmművészet műfajai. Műfajok és műsortípusok a Tv-ben.
•	A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
•	A tv-reklám és a videoklip sajátosságainak elemzése különféle szempontok alapján (pl. hangulatkeltés, montázs, sztereotípia, eredeti megoldások, célközönség) a valószerűség, a hatásmechanizmus problémakörének felismerése, tudatosítása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Médiaipar működése. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció. Műfajfilm, szerzői film. A reklám hatásmechanizmusa.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben, a tömegkommunikációban.

Informatika: A kommunikációs eszközök hatása a mindennapi életre és a társadalomra. Globális információs társadalom. A fogyasztói viselkedést befolyásoló tényezők.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	    Megadott vagy szabadon választott téma alapján komplex munka, mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása. Tartalom, téma: a mozgás és az idő megjelenítése állóképek sorozatával. Képsorozatok. Kronofotográfia. Szimultaneizmus.

•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom: A mozgóképi közlésmód és a mozgókép kifejezőeszközei: plánok, filmtrükkök, képgyűjtés különböző plánokról. A figyelemirányítás filmes eszközei. A kép és a zene összhangja.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	   Ember alkotta objektumok (pl. épületek, építmények) és azok jellemző környezetének (pl. formai kapcsolódás – F. L. Wright: Vízesésház; Utzon: Operaház Sydney-ben; környezetbe olvadás, álcázás – camouflage jelenség) elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	    Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében.
•	    Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.
(Ready-made-ek/kész tárgyak fotózása, és a tárgy elemzése műalkotásként. )	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. Rendszeralkotás: elemek elrendezése adott szempontok szerint.

Biológia-egészségtan: lakókörnyezet és természetes élőhelyek.

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában.Tartalom, téma: városi közlekedésre alkalmas autó tervezése; a jövő autója. 
•	Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek (pl. adott színházi mű díszlete) tervezése és makettezése.
Tartalom, téma: a történelem híres kapui és a népművészet kapui. Tervezés: egy színház főbejárati kapujának terve a színház karakterét kifejező szimbolikus formákkal. Egy választott régi stíluskorszakot jelképező „időkapu” tervezése. A székely kapuk motívumai (minták és feliratok). 	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján.
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Tartalom, téma: formák, fazonok, motívumok (gyűjtés az öltözködés történetéből); önarckép készítése régi korok öltözékébe bújva; 
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése. Iparművészeti technikák alapvető ismerete: nemezelés, szövés, fonás, batikolás. Tárgykészítés egy választott technikával (pl. fonott karkötő, batikolt póló).
•	    A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház). Tartalom, téma: a jövő század korszerű lakóházának jellemzői (kutatómunka az interneten: új építőanyagok és épületszerkezetek, példák)	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók 
RENESZÁNSZ
122. Santa Maria del Fiore, 1296-1436. Firenze
123. (Filippo) Brunelleschi: Ospedale degli Innocenti, 1421 k. Firenze
124. (Benedetto) da Maiano - Cronaca: Palazzo Strozzi, 1498-1508. Firenze
125. (Donato) Bramante: Tempietto 1502-1505 k. Róma (San Pietro in Montorio kolostor)
126. (Andrea) Palladio: Villa Rotonda, 1550 u. Vicenza mellett
127. (Antonio da Sangallo)-Michelangelo: Palazzo Farnese, 1514-1550. Róma
128. Egy Loire menti reneszánsz kastély (pl. Chenanceaux, Chambord vagy Blois)
129. Vaszilij Blazsennij székesegyház,, XVI. sz. Moszkva
130. Budai vár és királyi palota, XIV-XVI. sz. és XVIII. sz., XIX-XX. sz.
131. Visegrádi királyi palota, XIV-XV. sz.
132. Bakócz-kápolna, 1506-1507. Esztergom
133. Sárospataki vár, XVI-XVII. sz.
134. (Lorenzo) Ghiberti: A firenzei Battistero bronzkapuja (Porta del Paradiso), 1430-as é.
135. Donatello: Gattamelata lovasszobra, bronz, 1447-1453 k. (Padova)
136. (Andrea del) Verocchio: Colleoni zsoldosvezér lovasszobra, 1480-as é. (Velence)
137. Michelangelo (Buonarotti): Pietŕ, márvány, 1498. (Róma, San Pietro)
138. Michelangelo (Buonarotti): Dávid, 1504. (Firenze, Accademia)
139. Michelangelo (Buonarotti): Lorenzo Medici síremléke, 1525. (Firenze, San Lorenzo-templom sekrestyéje)
140. Donatello: Dávid, 1430-1435. (Firenze, Museo Nazionale)
141. Visegrádi Madonna, 1480 k. (Visegrád, Mátyás Király Múzeum)
142. Massaccio: Szentháromság, freskó, 1427 k. (Firenze, Santa Maria Novella)
143. Fra Angelico: Krisztus levétele a keresztről, 1437-1440. (Firenze, Museo San Marco)
144. Piero della Francesca: Krisztus ostorozása, 1470 k. (Urbino, Palazzo Ducale)
145. (Sandro) Botticelli: Vénusz születése, 1485 k. (Firenze, Uffizi)
146. (Carlo) Crivelli: Angyali üdvözlet, 1486. (London, National Gallery)
147. (Andrea) Mantegna: Pietŕ, 1506. (Milánó, Brera)
148. Leonardo (da Vinci): Utolsó vacsora, 1495-1497. (Milánó, Santa Maria delle Grazie kolostor refektóriuma)
149. Leonardo (da Vinci): Szent Anna harmadmagával, 1498. (London, National Gallery)
150. Leonardo (da Vinci): Mona Lisa, 1503-1505. (Párizs, Louvre)
151. Leonardo (da Vinci): Vázlatok az emberalak tanulmányozásához vagy más tanulmányrajz
152. Raffaello (Santi): Esterházy Madonna, 1507-1508. (Budapest, Szépművészeti Múzeum = SZM)
153. Raffaello (Santi): Athéni iskola, freskó, 1509-1510. (Vatikán, Stanza della Segnatura)
154. Michelangelo (Buonarroti): Utolsó ítélet, freskó, 1537-1541. Vatikán, (Capella Sistina)
155. Giorgione: A Vihar, 1506 k. (Velence, Accademia)
156. Tiziano (Vecellio): Urbinói Vénusz, 1538. (Firenze, Uffizi)
157. (Benvenuto) Cellini: Sótartó, 1543. (Bécs, Hofmuseum)
158. Nyírbátori stallum, 1511. (MNM)
159. (Jan) Van Eyck: Arnolfini házaspár, 1433. (London, National Gallery)
160. (Rogier) van der Weyden: Angyali üdvölet (Párizs, Louvre)
161. (Hugo) van der Goes: Portinari oltár, 1475 k. (Firenze, Uffizi)
162. (Hieronymus) Bosch: Szénásszekér, 1480-1485. (Madrid, Prado)
163. (Albrecht) Dürer: Önarckép, 1498. (Madrid, Prado)
164. (Albrecht) Dürer: Melankólia, rézmetszet, 1514. (Berlin, Staatliche Museen)
165. (Mathias) Grünewald: Keresztrefeszítés az isenheimi oltárról, 1515. (Colmar, Múzeum)
166. ifj. (Hans) Holbein: (Jean de Dinteville és Georges de Selve) francia követek képmása, 1533. (London, National Gallery)
167. Id. (Pieter) Bruegel: Téli vadászat, 1565. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
168. Id. (Pieter) Bruegel: Parasztlakodalom, 1567. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
169. El Greco: Krisztus az olajfák hegyén, 1579 u. (SZM)
170. (Angelo) Bronzino: Toledói Eleonóra, XVI. sz. vége (Firenze, Uffizi)
BAROKK
171. Giacomo della Porta: Il Gesú homlokzata, XVI. sz. vége Róma
172. (Lorenzo) Bernini: Szent Péter tér, 1656-tól Róma
173. (Francesco) Borromini: San Carlo alle Quattro Fontane, 1667. Róma
174. (Jules Hardouin)-Mansart: A Versailles-i palota, 1678 u.
175. Melki bencés apátság, 1702-től
176. Drezdai Zwinger, 1711-1722.
177. Győri karmelita templom, 1721-1729.
178. Esterházy-kastély, XVIII. sz. Fertőd
179. Santa Maria-templom, XVIII. sz. Mexikó
180. Fellner Jakab: Líceum 1764. Eger
181. (Lorenzo) Bernini: Szent Teréz extázisa, márvány, 1647-1652. (Róma, S. Maria della Vittoria)
182. (Georg Raphael) Donner: Szent Márton és a koldus, 1735. (Pozsony, Szt. Márton plébániatemplom főoltára)
183. (Pieter Pauwel) Rubens: Amazonok harca, 1618. (München, Alte Pinakothek)
184. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A lövészegylet kivonulása (Éjjeli őrjárat), 1642. (Amsterdam, Rijksmuseum)
185. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A három kereszt (rézkarc), 1662.
186. Rembrandt (Harmensz van Rijn): Önarckép, 1665. (Köln, Wallraf Richartz-Museum)
187. (Diego) Velazquez: Breda átadása, 1635-1636. (Madrid, Prado)
188. (Diego) Velazquez: Udvarhölgyek, 1656-1657. (Madrid, Prado)
189. Vermeer van Delft: Festő és modellje, 1665-1670. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
190. (Michelangelo da) Caravaggio: Szent Pál megtérése, 1660 k. (Róma, S. Maria del Popolo)
191. (Georges de) La Tour: A születés, XVII. sz. 1/2. (Rennes, Musée de Beaux Arts)
192. (Andrea) Pozzo: Szent Ignác megdicsőülése, 1691-1694. Róma, San Ignazio mennyezetfreskója
193. Mányoki Ádám: II. Rákóczi Ferenc, 1712. (MNG)
194. (Giovanni Battista) Tiepolo: Freskó a würtzburgi érseki palotából, 1753.
195. (Franz Anton) Maulbertsch: A pásztorok imádása, 1758. (Sümeg, r. k. plébániatemplom)
196. (Franz) Sigrist: A négy fakultás, 1781. Eger, Líceum
197. Chippendale bútorok 1740-1780. (pl. könyvszekrény vagy szék fonadékos háttámlával)
KLASSZICIZMUS
198. British Museum, 1823-1844. London
199. Péchy Mihály: Nagytemplom 1805-1821. Debrecen
200. Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, 1837-1847. Budapest
201. Hild József: Főszékesegyház, 1839-1856. Esztergom
202. (Antonio) Canova: Mária Krisztina főhercegnő síremléke, 1789-1805. (Bécs, Augustinerkirche)
203. Ferenczy István: A szépmesterségek kezdetei (Pásztorlányka), 1820-1822. (MNG)
204. (Jacques-Louis) David: A Horatiusok esküje, 1784. (Párizs, Louvre)
205. (Jean Auguste-Dominique) Ingres: A nagy odaliszk, 1814. (Párizs, Louvre)
206. Id. Markó Károly: Visegrád, 1828. (MNG)
207. Wedgwood kerámia a XIX. sz. elejéről (pl. váza, 1805. London, Victoria & Albert Museum)
208. Copf stílusú bútorok (pl. kétajtós szekrény 1790 k. vagy felnyitható öltözőasztal XVIII. sz. vége, Budapest, Iparművészeti Múzeum)
ROMANTIKA, REALIZMUS
209. Parlament, 1840-1865. London
210. Kristálypalota 1851. - Londoni világkiállítás fotója
211. Operaház, 1860-1875. Párizs
212. (Alexander) Eiffel: Eiffel-torony, 1889. Párizs
213. Feszl Frigyes: Vigadó, 1859-1865. Budapest
214. Ybl Miklós: Operaház, 1875-1884. Budapest
215. Steindl Imre: Országház, 1885-1894. Budapest
216. A budavári Nagyboldogasszony plébániatemplom (Mátyás-templom), XIII-XV. sz. - 1874-1896. Schulek Frigyes - restaurálás
217. (Francois) Rude: Marseillaise, 1836. Párizs
218. Izsó Miklós: Táncoló paraszt, terrakotta, 1870. (MNG)
219. (Fancisco) Goya: 1808. május 3. 1814. (Madrid, Prado)
220. (Caspar David) Friedrich: Vándor a ködtenger felett, 1818 k. (Hamburg, Kunsthalle)
221. (Théodore) Gérciault: A Medúza tutaja, 1818-1819. (Párizs, Louvre)
222. (William) Blake: A teremtő, 1826. (Manchester, Whiteworth Gallery)
223. (Eugčne) Delacroix: A szabadság vezeti a népet, 1831. (Párizs, Louvre)
224. (William) Turner: Gőzhajó a hóviharban, 1842. (London, Tate Gallery)
225. (Pavel Andrejevics) Fedotov: Leánykérőben, 1848. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
226. (Gustave) Courbet: Bonjour Monsieur Courbet, 1854. (Montpellier, Musée Fabre)
227. (Jean-François) Millet: Kalászszedők, 1857. (Párizs, Louvre)
228. (Ilja) Repin: Hajóvontatók a Volgán, 1873. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
229. Borsos József: Nemzetőr, 1848. (MNG)
230. Madarász Viktor: Hunyadi László siratása, 1859. (MNG)
231. Székely Bertalan: Egri nők, 1867. (MNG)
232. Munkácsy Mihály: Tépéscsinálók, 1871. (MNG)
233. Szinyei Merse Pál: Majális, 1873. (MNG)
234. Barabás Miklós: Bittó Istvánné, 1874. (MNG)
235. Paál László: Út a fontenebleau-i erdőben, 1876. (MNG)
236. Zichy Mihály: Illusztráció a „Hídavatás”-hoz, 1877 u. (MNG)
237. Benczúr Gyula: Buda visszafoglalása, 1896. (MNG)
238. Lotz Károly: A zene apoteózisa, 1883-1884. (Budapest, Operaház mennyezetképe)
IMPRESSZIONIZMUS, POSZTIMPRESSZIONIZMUS
239. (Edouard) Manet: Reggeli a szabadban, 1863. (Párizs, Louvre)
240. (Edouard) Manet: Claude Monet csónakműtermében fest (A bárka), 1874. (München, Neue Pinakothek)
241. (Claude) Monet: A felkelő nap impressziója, 1872. (Párizs, Louvre)
242. (Edgar) Degas: Balettiskola, 1874. (Párizs, Louvre)
243. (Auguste) Renoir: A Moulin de la Galette, 1876. (New York, J. H. Whitney Gyűjtemény)
244. (Georges) Seurat: Vasárnap délután, 1884-1886.
245. (Paul) Cézanne: Mont-Sainte-Victoire, 1885-1887. (London, Courtauld Institute)
246. (Paul) Cézanne: Csendélet korsóval és gyümölcsökkel, 1887-1895. (Oslo, Nationalgalerie)
247. (Vincent) van Gogh: Önarckép, 1890. (Párizs, Jeu de Paume)
248. (Vincent) van Gogh: Út ciprusokkal (Országút éjjel), 1890. (Otterlo, Kröller-Müller Gyűtemény)
249. (Paul) Gauguin: Mi újság? (Tahiti nők) 1892. (Drezda, Gemaldegalerie Neue Meister)
EKLEKTIKA, SZECESSZIÓ, SZIMBOLIZMUS
250. (William) Morris-(Philip) Webb: Vörös ház, 1859. London
251. (Antonio) Gaudi: Sagrada Familia, 1884-től Barcelona
252. (Victor) Horta: Tassel-ház, 1892-1893. Brüsszel
253. (Charles Rennie) Mackintosh: Glasgow-i Művészeti Iskola, 1898 k.
254. (Joseph-Maria) Olbrich: A bécsi szecesszió épülete, 1898-1899. Bécs
255. Lechner Ödön: Postatakarékpénztár, 1899-1902. Budapest
256. Schikedanz Albert: Szépművészeti Múzeum, 1899-1906. Budapest
257. Kós Károly-Zrumecky Dezső: Madárház, 1908-1909. Budapesti Állatkert
258. Medgyaszay István: rákosmulyadi r. k. templom, 1910.
259. (Auguste) Rodin: A csók, 1894. Párizs, Rodin Múzeum
260. Fadrusz János: Mátyás király emlékmű, 1895-1902. Kolozsvár
261. Mednyánszky László: Csavargófej, 1908-1910. (MNG)
262. (Edward) Burne-Jones: A rémfej, 1887. (Stuttgart, Staatsgalerie)
263. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Ezek a hölgyek, 1895. (SZM)
264. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Jane Avril (litográfia), 1893. (Albi, Musée d’Albi)
265. (Gustav) Klimt: Judith, 1901. (Bécs, Österreichische Galerie)
266. (Edvard) Munch: Sikoly, 1893.
267. (Amadeo) Modigliani: Leányfej (Jeanne Hébuterne arcképe szemből), 1918. (Bern, mgt.)
268. Rippl-Rónai József: Kalitkás nő, 1892. (MNG)
269. Ferenczy Károly: Madárdal, 1893. (MNG)
270. Gulácsy Lajos: A varázsló kertje, 1904. (MNG)
271. Csontváry Kosztka Tivadar: Zarándoklás a cédrusokhoz Libanonban, 1907. (MNG)
272. Csontváry Kosztka Tivadar: Taormina, (MNG)
273. Csók István: A keresztapa reggelije, 1932. (MNG)
274. Rippl-Rónai József-Róth Miksa: Az Ernst Múzeum üvegablaka, 1912. Budapest
275. Thonet bútorok, 1851-től (pl. Thonet hajlított hintaszéktípusa 1860 vagy Thonet kerek ülésű standard széke, 1859. évi típus)
276. Henry van de Velde bútorai (pl. szecessziós szék és asztal 1895-ből)
277. A pécsi Zsolnay gyár egy tárgya a századfordulóról
XX. SZÁZAD ELSŐ FELE
278. (Louis) Sullivan: Carson, Pirie és Scott áruház, 1899-1904. Chichago
279. (Peter) Behrens: Hoechst festékgyár, 1920-1925. Berlin
280. (Walter) Gropius: A Bauhaus központi épülete, 1925-1926. Dessau
281. (Gerrit Thomas) Rietveld: Schroeder-ház, 1924. Utrecht
282. (Frank Lloyd) Wright: Vízesésház, 1936. Bear Run (Pennsylvania)
283. Hajós Alfréd: Margitszigeti Sportuszoda, 1930. Budapest
284. Molnár Farkas: Társasház, 1936. Budapest
285. (Maurice de) Vlaminck: A vörös fák, 1906. (Párizs, Musée National d’Art Moderne)
286. (Henri) Matisse: A vörös desszert, 1908. (Szentpétervár, Ermitázs)
287. (Pablo) Picasso: Az avignoni kisasszonyok, 1907. (New York, Museum of Modern Art)
288. (Pablo) Picasso: Guernica, 1937. (Barcelona)
289. (Georges) Braque: A portugál nő, 1911. (Basel, Kunstmuseum)
290. (Jean) Gris: Kávéházi csomag, kollázs, 1914. (Ulm, Museum)
291. (Umberto) Boccioni: Az izmok dinamizmusa, bronz, 1913. (New York, Museum of Modern Art)
292. (Marcel) Duchamp: Lépcsőn lemenő akt, 1912. (Philadelphia, Museum of Modern Art)
293. (Marcel) Duchamp: Forrás, 1917. (elveszett)
294. (Franz) Marc: A kék ló, 1911. (München, Lenbachhaus)
295. (Constantin) Brancusi: Alvó Múzsa, 1916. (Párizs, Musée d’Art Moderne)
296. (Vaszilij) Kandinszkij: Sárga, piros, kék, 1925. (Párizs, Nina Kandinszkij Gyűjtemény)
297. (Paul) Klee: Őszi hely, akvarell, 1921. (magántulajdon)
298. (Kazimir) Malevics: Vörös négyzet, 1914. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
299. (Piet) Mondrian: Kompozíció: Szürke struktúra színes síkokkal, 1918. (Zürich, Max Bill Gyűjtemény)
300. (Man) Ray: Lautréaumont mondásának illusztrációja, a Minotaure folyóiratból, 1933.
301. (Marc) Chagall: Az én kis falum, 1911. (New York, Museum of Modern Art)
302. (René) Magritte: A szóhasználat I. Ez nem pipa, 1928-1929. (New York, mggy.)
303. (Méret) Oppenheim: Prémes csésze, 1936. (New York, Museum of Modern Art)
304. (Salvador) Dali: A polgárháború előérzete, 1936. (Philadelphia Museum of Art)
305. Nemes Lampérth József: Háttal álló női akt, 1916. (Budapest, MNG)
306. Kassák Lajos: Képarchitektúra, fametszet, 1922. (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
307. Moholy-Nagy László: Fényrekvizítum, 1922-1930. (Eindhoven, Stedelijk van Abbe Museum)
308. Szőnyi István: Zebegényi temetés, 1928. (Zebegény, Szőnyi Múzeum)
309. Bernáth Aurél: Tél, 1929. (mgt.)
310. Derkovits Gyula: Viharban, 1931. (mgt.)
311. Medgyessy Ferenc: Anya, 1932. (MNG)
312. Vajda Lajos: Ezüst gnóm, 1940. (MNG)
313. Egry József: Napfelkelte, 1940. (MNG)
314. Bauhaus-ban tervezett tárgy (pl. Brauer Marcel: „funkcionalista” szék 1922 vagy csőszék 1926)
 XX. SZÁZAD MÁSODIK FELE
315. Le Corbusier: Ronchamp-i kápolna, 1955.
316. (Alvar) Aalto: Községháza, 1949-1953. Säynätsalo
317. (Pier Luigi) Nervi: Sportcsarnok, 1956-1957. Róma
318. (Frank Lloyd) Wright: Guggenheim Múzeum, 1946-1958. New York
319. (Tange) Kenzo: Olimpiai csarnokok, 1964. Tokio
320.(Renzo Piano - Richard Rogers): Pompidou központ, 1971-1977. Párizs
321. (Friedrich) Hundertwasser: Bécsi (Löwengassei) lakóház, 1980-1982. Bécs
322. Makovecz Imre: A Művelődés Háza, 1976-1982. Sárospatak
323. (Marino) Marini: Ló és lovas, fa, 1949-1950. (Zürich, Krayenbühl Gyűjtemény)
324. (Alberto) Giacometti: Az erdő (bronz), 1950. (Duisburg, Wilhelm Lehmbruck Gyűjtemény)
325. (Henry) Moore: Kétrészes fekvő alak (bronz), 1959. (művész tulajdona)
326. (Jean) Tinguely: Kerekeim, 1960-1961. (Budapest, Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeum = Ludwig)
327. (Joan) Miro: A hold fala, kerámia, 1960. (Párizs, UNESCO Palota kertje)
328. Somogyi József: Martinász, 1953. (Dunaújváros)
329. Borsos Miklós: Madár tojással, 1968.
330. Jovánovics György: Részlet a nagy Gilles-ből, 1967-1968. (mgt.)
331. Schaár Erzsébet: Az utca, 1974. (székesfehérvári kiállítás)
332. Varga Imre: Radnóti, 1969. (Mohács)
333. (Jackson) Pollock: No 14. 1948. (Westport, Connecticut, mggy.)
334. (Jean) Dubuffet: Metafizikus, 1950. (Winnetka-Illinois, mggy.)
335. (Francis) Bacon: Tanulmány Velázquez után: X. Ince pápa. 1953. (New York, mgt.)
336. (Jasper) Johns: Zászló narancsmezőben, 1957. (Köln, Wallraf Richart Museum)
337. (Roy) Liechtenstein: Tzing, 1962. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
338. (Andy) Warhol: Elvis, 1964. (Toronto, Art Gallery of Ontario)
339. (Rober) Rauschenberg: Turkey, 1965. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
340. Kepes György: Programozott fényjátékterv a bostoni kikötő számára, 1965-1967
341. (Victor) Vasarely egy op-art műve
342. (Nam June) Paik: Integrálzongora, 1958-1963. (Bécs, Museum Moderner Kunst)
343. (Frank) Stella: Lake City, 1960-1961. (Düsseldorf, Kunstmuseum)
344. (Allan) Kaprow: Háztartás, 1964. Happening (fotódokumentáció)
345. (Joseph) Kosuth: Egy és három szék, 1965.
346. (Joseph) Beuys: Főáram, 1967. Darmsadt (akció fotódokumentáció)
347. Szentjóby Tamás: Hülő víz, 1965. (mggy.)
348. Keserü Ilona: Forma, 1969. (mgt.)
349. Kondor Béla: Rajz, 1969. (Győr, Kolozsváry gyűjtemény)
350. Lakner László: Mosoly, 1969. (Budapest, Kiscelli Múzeum)
351. Pauer Gyula: Pszeudo, 1970. (mgt.)
352. Christo: Völgyzáró függöny, 1970-1972. (Colorado)
353. Haraszty István: Kalitka, 1973. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
354. (Claes) Oldenburg: Ruhacsíptető, acél, 1974. (USA, mggy.)
355. Erdély Miklós: Hűség, 1979.
356. (Cindy) Sherman: Cím nélküli állókép 48., 1979.
357. Ujházi Péter: Cirkusz, 1980. (Budapest, Ludwig)
358. Bak Imre: Ismert történet II., 1984. vagy Tao 1993. (Budapest, Ludwig)
359. Bukta Imre: Hajnali szabad permetezés, 1985. (Budapest, Ludwig)
360. ef. Zámbó István: Új magyar népművészet II. 1987. (Budapest, Ludwig)
361. Mauer Dóra: Hommage ŕ Joseph Hoffmann, 1990. (Budapest, Ludwig)
362. (Barbara) Kruger: A tested csatatér, 1989.
363. Fehér László: Kútbanéző, 1989. (Budapest, Ludwig)
364. (Rebecca) Horn: Concert for Anarchy, 1994 e.
365. Németh Ilona: Elementáris objekt, 1996.
366. Gerber Pál: Te egy kiválasztott vagy, 1996.
FOTÓ
367. (Eadward) Muybridge: Lovas fotók (1888 k.)
368. Moholy-Nagy László: Önarckép, (1922)
369. (Alexander) Rodcsenko: Telefonáló nő (1923)
370. (Man) Ray: Casati grófnő (1928)
371. Munkácsi Márton: Gyerekek (1928)
372. (Edward) Weston: Káposztalevél (1931)
373. (Andre) Kertész: Torzulás (sorozat), (1933)
374. (Henri) Cartier-Bresson:Vasárnap a Marne partján (1938)
375. (Robert) Capa: Kollaboránsnő Chartres-ból, (1944)
376. (Diane) Arbus: Vasárnap Brooklynban sétáló fiatal pár (1966)
377. (Richard) Avedon: Apám (1969 u.)
378. Escher Károly: Szénhordás
MAGYAR NÉPMŰVÉSZET
379. Dél-dunántúli tornácos ház alaprajza (XIX. sz.-ból)
380. Alföldi kontyosház (XIX. sz.-ból)
381. Egy szabadtéri néprajzi múzeum (pl. Szentendre, Hollókő, Göcsej)
382. Ácsolt láda Nógrád megyéből, Budapest, Néprajzi Múzeum (= NM) vagy Délkelet-Dunántúlról (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
383. Festett láda Komárom, Csongrád vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
384. Király Zsiga: Tükrös spanyolozással (XIX. sz.) (NM)
385. Egy sárközi, egy somogyi és egy baranyai szőttes (párnahéj, párnavég, abrosz vagy komakendő) (pl. a NM anyagából)
386. „Táblás”, vörös-fekete gyapjú szőttes Sóváradról (Románia) (Budapest, NM)
387. „Ábrahámos”, hímzett párnavég Csík megyéből (Románia) (NM)
388. Cifraszűr Békés vagy Hajdú megyéből (pl. a NM anyagából)
389. Női ködmön Somogy, Békés vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
390. Egy csákvári cserépedény (kásástál, nagytál vagy korsó)
391. Egy-egy cserépedény (tál, fazék, butélia vagy butykos) Hódmezővásárhelyről vagy Tiszafüredről
392. Miskakancsó Mezőcsátról (1848.) (NM) vagy Miskakancsó Mezőtúrról (NM)

A fejlesztés várt eredményei a 9–10. évfolyamos ciklus végén

	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek önálló alkalmazása az alkotótevékenység és a vizuális jelenségek elemzése, értelmezése során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, és egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Alapvetően közlő funkcióban lévő képi, vagy képi és szöveges  megjelenések árnyalt értelmezése.
•	Médiatudatos gondolkodás a tömegkommunikációs eszközök és formák rendszerező feldolgozása. 
•	A tervezett, alakított környezet forma és funkció összefüggéseinek felismerése, ennek figyelembe vételével egyszerű tervezés és makettezés.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos alkalmazása alkotótevékenységekben.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet alapvető elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak felismerése.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése összehasonlítása, műelemző módszerek alkalmazásával.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

11.évfolyam
Éves óraszám: 36
Vizuális kultúrából az alkotótevékenység gyakorlása ebben a szakaszban is fontos szerepet kap, amely egyrészt komplex, esetleges kutatómunkát igénylő feladatok megoldásával lehet hatékony, másrészt az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét. Továbbra is nagy hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás, az önálló problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése, amely a felnőtté válás folyamatában jó előkészítése a hiteles társadalmi beilleszkedésnek. 
E szakaszban a vizuális kultúra részterületei közül ismét a „Kifejezés, Képzőművészet” fejlesztési feladatai kerülnek előtérbe, míg a „Vizuális kommunikáció” és a „Tárgy- és környezetkultúra” fejlesztési követelményeinek aránya a korábbihoz képest némileg csökken. A tantárgy kultúraközvetítő szerepe továbbra is jelentős, ráadásul a sikeres érettségi vizsga fontos kritériuma az összegző, felhasználó jellegű tudás bizonyítása, így a művészettörténeti és művészetelméleti problémák, ismeretek összegző jellegű rendszerezése kiemelt cél.
A tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Tudatosul benne a helyi, a nemzeti, az európai és az egyetemes kulturális örökség jelentősége. Megérti az európai országok, nemzetek és a kisebbségek kulturális sokféleségét, valamint az esztétikum mindennapokban betöltött szerepét. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítani, többféle értelmezési kontextusban elhelyezni. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Képes továbbá az épített és természeti környezet értékelésére, kritikai megítélésére. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét nagymértékben a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő és önálló alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével, saját kifejezési szándék érdekében is. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Hagyományos és korszerű vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott kifejezési szándék (pl. feszültség, figyelemfelhívás, nyugalom) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek tudatos alkalmazásával (pl. nézőpont, kompozíció, színhasználat, felületkialakítás).
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. sík alkotás térbelivé alakítása, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel, stílus- és műfajváltás, idő és karaktercserék).
•	Fogalmak, jelenségek (pl. repülés, víz, kapcsolatok, utánzás) komplex vizuális feldolgozása nem a megszokott eszközökkel (pl. talált tárgyakból, szokatlan anyagokból, fénnyel).
•	Szöveges és képi elemek képi kompozícióba rendezése (pl. egymás erősítésével) adott vagy tudatosan választott kifejezési szándék érdekében képzőművészeti példák (pl. dadaizmus, kortárs alkotók) alapján.
•	Mű és környezetének elemző vizsgálata több szempont szerint, konkrét művészeti példák alapján (pl. oltárkép, köztéri szobor, installáció, land-art, street art munka).	Magyar nyelv és irodalom:szöveg és kép illusztratív, narratív kapcsolata.

Ének-zene: zenei élmény.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett hatások.

Informatika: számítógép felhasználószintű alkalmazása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, kiemelés, kontraszt, kompozíció, parafrázis, komplementer, vizuális narratív hatás, illusztratív hatás, installáció, enviroment/környezetművészet, fényművészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Ábrázolás és stílus	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Megfigyelt téri helyzetek, forma, arány, fény és színviszonyok ábrázolása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Megfigyelt téri helyzetek, fény- és színviszonyok adott vagy választott célnak megfelelő ábrázolása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Téri helyzetek megjelenítése különböző ábrázolási rendszerek használatával és transzformálásával (pl. látvány reprodukálása vetületi ábrázolásból perspektivikus vagy axonometrikus megjelenítéssel).
•	Az önárnyék és a vetett árnyék művészi kifejező elemként történő alkalmazása (pl. megvilágítás megváltoztatásával létrehozott változások megjelenítése grafikai, fotós eszközökkel). 
•	Ábrázolási konvenciók megfigyelése és értelmezése a művészet történetében, illetve az adott vagy választott megjelenítési cél érdekében reprodukálása az alkotó munkában. 	Matematika: Modellezés, összefüggések megjelenítése. Transzformációk, adott tárgy más nézőpontból való elképzelése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Téri helyzet, ábrázolási konvenció vagy ábrázolási rendszer, nézőpont, horizontvonal, iránypont, rövidülés, vetületi ábrázolás, képsík, nézet, axonometria, egy- és két iránypontos perspektíva, önárnyék, vetett árnyék.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Korszakok, stílusirányzatok	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, és elhelyezése a megfelelő korban. A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A művészettörténet főbb korszakainak összegző, lényegkiemelő jellemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kifejezés eszközeinek pontos értelmezése különböző korokban. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok témák illetve problémakörök rendszerezése és összegző ismerete. Esztétikai jellemzők megalapozott értékelése. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. A technikai képalkotás lehetőségeinek elemzése és képzőművészeti kapcsolódásainak megértése. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészettörténeti korszakok (pl. ókor, korakeresztény, romanika és gótika, reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) műfajokra lebontott részletes összegzése, a legfontosabb stílust meghatározó jegyek pontos megkülönböztetésével.
•	Vizuális művészeti műfajok összehasonlítása több szempontból (pl. műtípusok szerint: életkép a festészetben és a fotóművészetben, portré a szobrászatban és festészetben).
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) részletes összegzése, a legfontosabb stílust meghatározó jegyek pontos megkülönböztetésével.
•	A 20. század második fele vizuális művészeti irányzatainak konstruktív, expresszív és konceptuális példáinak elemző vizsgálata.
•	A művészetben használt legfontosabb alkotói technikák (pl. egyedi és sokszorosított grafika, olaj vagy vizes alapú festmény) felismerése, a művészi kifejezésben betöltött szerepének elemzése.
•	Újmediális művészeti jelenségek konkrét elemző vizsgálata.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: korstílusok, stílusirányzatok megnevezései, megkülönböztető jegyei, művészettörténeti párhuzamok. Könyvtárhasználat.

Ének-zene: Művészet- és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). 
Zenei befogadói tapasztalatok.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, magasnyomás, mélynyomás, síknyomás, egyéni stílus, avantgard, avantgard irányzat, neoavantgard, posztmodern, kortárs képzőművészet, újmédia, intermediális műfaj, eseményművészet, interaktív művészet, hálózati művészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
A fotografikus kép nyelve	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A fényképezés képalkotó lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kifejezés eszközeinek pontos értelmezése kortárs művészeti alkotások elemző feldolgozása során. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. A fotográfia műtípusainak, műfajainak ismerete és elemzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A fotó mint a technikai képalkotás alapmédiuma főbb sajátosságainak megismerése, megértése (pl. „feltáró” beszélgetések, elemzések Henri Cartier-Bresson, Robert Capa, André Kertész műveiről megadott szempontok alapján).
•	A fotografikus látásmód, a médium sajátosságainak alkalmazása kreatív gyakorlatok során (pl. fekete-fehér és/vagy színes fotósorozat készítése digitális technikával megadott téma alapján, mint „Egy nap az életemből”, vagy „A lépcső”).
•	Technikai kép és szöveg kiegészítő alkalmazása komplex feladat kapcsán (pl. fekete-fehér és/vagy színes fotografika készítése saját felvételek átalakításával – manuális vagy digitális technikával –, majd a kép felhasználása saját névjegykártya vagy fejléces levélpapír, boríték tervezése során), elsősorban az alkalmazott fotográfia gyakorlati szerepének felismerése céljából.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A fotografikus technikával rögzített kép. Valóságábrázolás és hitelesség. Tömegtájékoztatás és demokrácia.

Magyar nyelv és irodalom: A vizuális közlés verbális és nem verbális elemei. A nyelv mint jelrendszer. Irodalmi emlékhelyek, alkotói életművek fotódokumentumai.

Informatika: az internetes közléstípusok tartalmi megbízhatósága és vizuális megjelenése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Fotográfia kettős természete: reprodukció és manipuláció/"ábrázolat", reprezentáció, fotogenitás, fotószerűség, „fotós látásmód”, műfaj/műtípus/stílus a fotóművészetben, arculatterv, tipográfia, (fotografika).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Mozgóképi kifejezés	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A mozgókép műtípusainak, a mozgóképi kifejezés eszközeinek megértése és felhasználása. Mozgóképi közlés tervezése, megvalósítása irányítással.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgóképi kifejezés fontos állomásainak megismerése, lényeges összefüggések megértése (pl. a film létrejöttének tanár által segített, tanulói feldolgozása, adatgyűjtés, illetve referátum összeállítása) a sajátos, mozgóképi nyelv megértése érdekében.
•	A film audiovizuális kifejezési módszereinek megismerése kreatív, kísérleti szemléletű gyakorlatokkal (pl. a „mozdulatlan kép megmozdul”– fényjáték megvalósítása egyszerű megoldások, eszközök, technika alkalmazásával, mint „szendvicsdia”, diavetítők, lencsék, üvegdarabok, színezett fóliák többszöri módosításokhoz, videokamera-, projektor- és számítógép-használattal, illetve hang hozzárendelésével a mozgóképhez). A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az audiovizuális értelmezés legfontosabb eszközeinek tudatosítása.
•	A kockánként beállított és felvett mozgókép alapsajátosságainak megismerése kreatív gyakorlatok során (pl. tárgymozgatásos és/vagy pixillációs technikával pár perces film készítése megadott témából, műből kiindulva – egy fotográfia, fényképsorozat, vers, novella, zene, hangmontázs, egy hangulatos köztér, vagy írásban megadott téma, cím alapján – hang, zene hozzárendelésével, illetve készítésével a mozgóképhez) az animációs technika néhány fontos lehetőségének feltárása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: Kultúra és tömegkultúra. A média funkciói. Nézettségnövelő stratégiák. Sztárok. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. 

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció. Metaforikus kifejezőeszközök. Jellemábrázolás.

Informatika: az internetes közléstípusok tartalmi megbízhatósága és vizuális megjelenése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Technikai képfajta; fénykép, mozi/film, videó, fénymásolás, hologram, pillanatkép/fáziskép, vetítés, a mozgókép sajátos (alap)eszközei, experimentális művészet, akció, Bauhaus, absztrakt film, VJ-kultúra, animáció, „kockázás”, tárgymozgatás, pixilláció, stoptrükk, történet, cselekmény, elbeszélés, kísérleti film, etűd, videoklip, (fényjáték), („szendvicsdia”).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített, alakított környezet változásai	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok önálló kiválasztása. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Vizuálisan is értelmezhető jelenségek, folyamatok társadalmi és gazdasági ok-okozati összefüggéseinek megértése. Különböző korú és típusú tárgyak, és a tárgyakhoz kapcsolódó társadalmi jelenségek értelmezése. A kortárs építészet és a kortárs téralakítás megjelenéseinek értelmezése. A következtetések célirányos megfogalmazása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romantika, gótika, reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika, szecesszió) elemzése és összehasonlítása – különös tekintettel a formai, szerkezeti kapcsolódásokra és különbségekre –, illetve összehasonlítva a 20. század (modern, posztmodern) és kortárs építészeti stílusjegyek és térrendezés sajátos vonásaival, nemzetközi és magyar példák alapján. 
•	Kortárs környezetalakítás és térrendezés elemző vizsgálata a közvetlen környezetben.
•	Művészi, azaz a térrendezés kifejező szándékú felhasználásának rendszerező elemzése és kipróbálása (pl. land art, street art).
•	A divat szélesen értelmezett fogalmának (pl. öltözködés, életforma, lakberendezés) elemző vizsgálata és értelmezése, reflektálva annak társadalmi összefüggéseire is.
•	A divat és hagyomány kapcsolatának vizuális értelmezése (pl. hagyományos ruhadarab áttervezése, átalakítása, hagyományos díszítmény felhasználásával póló mintatervezés).
•	A kulturális értékmegőrzés (pl. környezet- és műemlékvédelem) lehetőségének vizsgálata, az eredmények képes és szöveges feldolgozása, összegzése különös tekintettel annak felhívó jellegére.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposzok, archetípusok állandó és változó jelentésköre. Könyvtárhasználat.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák  fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Modern, posztmodern, konstruktív-dekonstruktív térrendezés, organikus építészet, Bauhaus, funkcionalizmus, divat, társadalmi norma, szubkultúra, értékmegőrzés.	

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, illetve hangsúlyt kapjanak a magyar művészet- és építészettörténetben megtalálható leglényegesebb példák is. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, építészet- és tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

A fejlesztés várt eredményei	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális közlés, kifejezés eszközeinek önálló, célnak megfelelő használata az alkotó- és befogadótevékenység során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	A médiatudatos gondolkodás magasabb szintjénak elérése tömegkommunikációs eszközök és formák összetettebb, rendszerező ismerete alapján.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos és önálló alkalmazása az alkotótevékenységekben.
•	A tervezett, alakított környezet komplex értelmezése, reflektálva a társadalmi, környezeti problémákra is.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Legfontosabb kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet legfontosabb elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak rendszerező ismerete.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások elemzése, összehasonlítása során a műelemző módszerek összetett, komplex alkalmazása az ítéletalkotás érdekében.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása.
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium

5 évfolyamos két tanítási nyelvű gimnáziumi képzés,
5 évfolyamos nyelvi előkészítő gimnáziumi képzés
rajz és vizuális kultúra tantárgy helyi tanterve

9-11.évfolyam

9–10. évfolyam
Cél- és feladatrendszer

Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint eddig – a vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást.
A médiatudatosság fejlesztését különösen indokolja a kortárs társadalom igénye, amely a fiatalok médiahasználati szokásai miatt egyre fontosabb szerepet kap az adott iskolaszakaszban. E fejlesztés fontosságának hangsúlyozása különösen indokolt az adott tantárgyban, hisz az információs csatornák gazdagodása a szöveges információbefogadás mellé felzárkóztatja a vizuális információk tudatos befogadásának fontosságát is, mivel az információk forrása és jellege alapján szöveg és kép együtt értelmezése napjainkban gyakoribb jelenség valós élethelyzetekben. A médiatudatosság fejlesztésének tehát egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés.
A fentiekből is következik, hogy e korosztályban kevéssé a kifejező szándékú rajzi, festészeti produktumok létrehozása a cél, mint inkább a tervezői gondolkodás fejlesztése, illetve a technikai médiumok felhasználásával létrehozható produktumok elkészítése, amely egyúttal hozzájárul a digitális kompetencia fejlesztéséhez. Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint az előzőben – a vizuális kultúra részterületei közül a „Vizuális kommunikációhoz” kapcsolódó fejlesztés kerül előtérbe, amely közvetlen kapcsolatban van a médiafogyasztás tudatosságának erősítésével, illetve a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület vizsgálatával a környezettudatos életforma jelentőségének megértése és elfogadása nyer fontosságot. Miután a tantárgy kultúraközvetítő szerepe erősödik, egyre lényegesebb a befogadó tevékenység jelenléte a tanórán, méghozzá más kapcsolódó tárgyakban szerzett ismeretek, tapasztalatok koherens felhasználásával.
Az alsóbb iskolaszakaszban (5–8. évfolyamon) a gyerekek már ismerkedtek a különböző kultúrák és korok vizuális művészeti megjelenéseivel, e szakaszban az ismeretek rendszerezése, szintézise, illetve az esetleges kronologikus megközelítésen túl egy problémaközpontú közvetítés ígér hatékonyságot. 
A gimnázium 9–10. évfolyamán a tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítására, többféle értelmezési kontextusban helyezésére. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Nyitott és motivált az IKT nyújtotta lehetőségek kihasználásában. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

9. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra 

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret    5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel). Tartalom, téma: hangszerek formájából kiinduló képalkotás, mintatervezés. A zene tartalmát kifejező jel, piktogram, embléma tervezése.
•	 Művészeti alkotások és természeti formák kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, pl. stilizálás, jelalkotás, léptékváltás, nagyítás. Tartalom, témák: képalkotás és alkalmazott grafikai tervek készítése műalkotások és a látott formák részleteinek felhasználásával, pl. bélyeg tervezése, 
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció). 
Tartalom, témák: a tanulmányrajz részletének nagyításával képzett képalkotás. Felületalkotás: faktúravariációk készítése.
•	Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom).
 Tartalom, témák: színszótár készítése, a színek csoportosítása adott szempontok alapján, pl. kémiai eredetű
festékszínek, tulajdonnevekről elnevezett színek stb. Szubjektív színek: egy adott személy tulajdonságainak kifejezése színekkel. Nonfiguratív én-kép festése. Pillanatnyi hangulat kifejezése kalligrafikus jelekkel.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.
Tartalom: a sík-és térábrázolás jellemzői; ábrázolási konvenciók pl.: a jellemző nézetek törvénye, a hatalomnak megfelelő méretábrázolás; 
•	Művészettörténeti korszakok (pl. őskor, ókor, korakeresztény, népvándorlás kora, romanika és gótika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
Tartalom, téma: a műalkotások elemzése és értelmezése. A különböző kompozíciós megoldások jellemzői. Jellegzetes kompozíciós megoldások a festészetben és a szobrászatban. Leggyakoribb kompozíciós eszközök. 

•	A perspektivikus, az axonometrikus és a vetületi ábrázolás jellemzőinek megfigyelése a műalkotásokon. Az ábrázolási rendszerek jellemzőinek ismerete, a szerkesztés elvei. Rekonstrukciós feladatok.
A térbeliség kifejezésének módjai (vonallal, tónussal, színekkel). 
	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű tárgyfotó stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
     Tartalom, téma: a gótikus kódexek; betűstílusok; múzeumi katalógus tervezése adott témához.
	
Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. 

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); anyag(szerűség), művészkönyv/art-book.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret  4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
Tartalom, téma: a vizuális közlés formái; saját tervezésű tárgy reklámkampányának megtervezése (célközönség ismerete, csomagolás, embléma, szlogen, reklámplakát, forma-és szövegfolt, reklámfilm, kísérőzene).
Görög istenek tevékenységét reklámozó plakát készítése (szimbólumok, attribútumok, felirat, színkontraszt, kompozíciós hangsúly)

	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció.. A reklám hatásmechanizmusa. Valóságábrázolás és hitelesség, valószerűség, virtuális valóság. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Megadott, vagy szabadon választott téma alapján komplex mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása.
Tartalom, téma: képsorozatok az ókorban (a sumer uri zászló, a Traianus-oszlop. Az állóképek és a mozgókép hatásmechanizmusa. Kompozíciós megoldások, a kiemelés képi eszközei.
•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom, témák: egy tanult műalkotásból kiinduló élőkép készítése, a kép történetének továbbgondolása (képfolytatás, rövidfilm stb).
Szerepjáték: a képen látott állóképi mozdulatok folytatása és ábrázolása.
Középkori bestiárium: animációs film készítése a lények mozgásáról (fotósorozat, hangok, zörejek, zenekíséret).	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Ember alkotta objektumok és azok jellemző környezetének elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében. Pl. nagy térmélységű, geometrikus elemekből álló szerkezet tervezése és festése a színperspektívát hangsúlyozó színekkel.
•	Tárgy- és épülettervezés a közvetlen környezet valós problémáira (pl. iskolai szelektív hulladékgyűjtő, iskolabútor) a műszaki jellegű ábrázolás legfontosabb sajátosságainak az alkalmazásával (pl. méretezés, vonalfajták, több nézet) szerkesztéssel és szabadkézi rajzban.
•	Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. 

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában. 
Tartalom, témák: axonometrikus vagy perspektivikus szerkesztéssel tervezett egyszerű bútor, épület vagy szobabelső. Ugyanannak a formának az ábrázolása különböző szemmagasságból. Az épület stílusához alkalmazkodó épületdísz tervezése, pl. kapukopogtató. Régi korok motívumainak megjelenése a mai divatban.
•	    Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek. Tartalom, témák: pl. labirintus, többértelmű tér, különböző nézetek egy látványon belül, lehetetlen alakzatok tervezése és makettezése.	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romanika, gótika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján. Az összehasonlítás szempontjai: tér-és tömegalakítás, tartószerkezetek, térlefedés, építőanyagok, az építés technikája, épületdíszítés, kapcsolat a társművészetekkel, 
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Középkori oszlopok motívumaiból kiinduló díszlet vagy jelmez tervezése.
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése.
Jellegzetes férfi és női öltözékek ókortól a gótikáig. Rangjelző színek és formák a viseletekben. A régészeti leletek tanulságai.
•	A műemlékek, vagy műemlék jellegű épületek helyzetének és esetleges hasznosításának vizsgálata a közvetlen környezetben. Tartalom, téma: a lakóhely közelében lévő műemléképület elemzése: történet, adatok, rajz, fénykép, a felújítás dokumentumai.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A látványt legyen képes lerajzolni, tudja a jelenség egyes tulajdonságait kiemelni. Emlékezet, képzelet alapján is legyen képes a látványt, vagy kitalált tárgyat megrajzolni. A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.
MŰTÁRGYLISTA
ŐSKOR
1. Stonehenge, bronzkor
2. Őskori lakóházak (pl. (Çatal-Hüyük, Jerichó, Harappa, Mohendzso-Daro), Kr. e. 6000 k.
3. Willendorfi Vénusz, felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Bécs, Naturhistorisches Museum)
4. Lausseli Vénusz (kő dombormű), felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Franciaország)
5. Szegvár-Tűzkövesi „Sarlós isten”, újkőkor - Tiszai kultúra, (Szentes, Koszta József Múzeum)
6. Szkíta aranyszarvas Zöldhalompusztáról, vaskor Kr. e. 400 k. (Budapest, Magyar Nemzeti Múzeum) (=MNM)
7. Őskori barlangfestmények (lascaux-i, altamirai), felső paleolitikum Kr. e. 15 000 k.

ÓKORI EGYIPTOM
8. Gizai piramisegyüttes - kül. Kheopsz fáraó piramisa, óbirodalom, Kr. e. 2600-2500 k.
9. Ámon-Ré-templom, középbirodalom, Kr. e. XVI-XII. sz. Karnak
10. II. Ramszesz sziklatemploma, újbirodalom, Kr. e. 1300 k. Abu-Szimbel
11. Írnok (festett mészkő), óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Párizs, Louvre)
12. Falusi bíró, óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
13. Nofretete fejszobra, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen - Charlottenburg)
14. Anubisz szobra, Tutenchamon sírjából, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
15. Echnaton fáraó családjával (kő dombormű), Aton kultusz, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen)
16. Medumi ludak (falfestmény), óbirodalom, Kr. e. 2550 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
17. Halastó, thébai sír (falfestmény), Kr. e. 1400 k. (London, British Museum)
18. „Fáraó vadászaton”, thébai (falfestmény), Kr. e. XIV. sz. (London, British Museum)
19. Tutenchamon arany halotti maszkja, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
20. Bútorok Tutanhamon sírleletéből (pl. Tutanhamon fáraó trónusa), Kr. e. XIV. sz. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)

ÓKORI MEZOPOTÁMIA
21. Zikkurat, Kr. e. 2000 e. Ur
22. Lamassu (kapuőrző démon), Kr. e. VIII. sz. (Berlin, Staatliche Museen)
23. Babiloni Istaar kapu, Kr. e. 570 k. (Berlin, Staatliche Museen)
24. Alabástrom női fej Urukból, Kr. e. 2800 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
25. Bikafejes hárfa Urból, Kr. e. 2500 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
26. Gudea, Lagas uralkodója italáldozatot mutat be, Kr. e. 2120. (Párizs, Louvre)
27. Sumér ékírásos tábla (vagy pecsételőhenger), Kr. e. 2000 k. (London, British Museum)

ÓKORI GÖRÖGORSZÁG
28. Knósszoszi palota, Kr. e. XVI. sz. Kréta
29. Mükénei fellegvár (kül.: Oroszlános kapu), Kr. e XIV-XIII. sz.
30. Parthenon - Pheidiasz, Kr. e. V. sz. Athén
31. Egy görög színház (pl. delphoi vagy epidauroszi színház)
32. Athéni akropolisz, Kr. e. 447-434. - kül. Niké-templom, Erechteion
33. Zeusz oltár, Kr. e. 180. (Berlin, Pergamon Múzeum)
34. Kurosz-szobor Athénból, Kr. e. 600 k. (New York, Metropolitan Museum)
35. Mürón: Diszkoszvető, Kr. e. 450 k. (Róma, Museo Vaticano)
36. Polükleitosz: Lándzsavivő, Kr. e. 450-440 k. (Nápoly, Museo Nazionale)
37. Praxitelész: Knidoszi Aphrodité, Kr. e. 350-340. (Róma, Museo Vaticano)
38. Delphoi kocsihajtó, Kr. e. 470 k. (Delphi Múzeum)
39. Szamothrakéi Niké, Kr. e. 200 k. (Párizs, Louvre)
40. (Rodoszi Athanadórosz, Agészandrosz és Polüdórosz): Laokoón Kr. e. II. sz. (Róma, Museo Vaticano)
41. Egy feketealakos vázakép (pl. Dionüszosz és bacchánsnők ábrázolással, Párizs, Bibliothčque Nationale)
42. Egy vörösalakos vázakép (pl. Orvietói kehelykratér Héraklész és társai, Párizs, Louvre)
43. Pergamoni Héphaiszteón padlómozaikja, Kr. e. 150 k. (Berlin, Staatliche Museen)

ETRUSZK, RÓMAI
44. Etruszk sírszarkofág házaspár portréjával, Kr. e. 625. (Róma, Museo Nazionale, Villa Giulia)
45. Colosseum, 70-90. Róma
46. Pantheon, 118-128 k. Róma
47. Vettiusok háza, I. sz. Pompei
48. „Vesta-templom”, I. sz. Róma
49. Római vízvezeték (pl. Segovia, Nimes)
50. Forum Romanum rekonstrukció
51. Traianus oszlopa, 110 k. Róma
52. Constantinus diadalíve, 312-315 k. Róma
53. Augustus szobra, I. sz. Róma
54. Marcus Aurelius bronz lovasszobra, 170 k. (Róma, Museo Capitolino)
55. Egy római portrészobor (pl. Caligula, Brutus, Vespasianus, Constantinus)
56. A Misztérium villa falfestmény (egy részlete), Kr. e. I. sz. 2/3.

KORAKERESZTÉNY
57. Santa Sabina, 422-432. Róma
58. San Apollinare in Classe és mozaikjai, VI. sz. Ravenna
59. Palotakápolna, 805. Aachen
60. Jó pásztor, mozaik, V. sz. Ravenna, Galla Placidia
61. Durrow-i Kódex, 7. sz. vagy a Kellsi kódex, VIII. sz. (Dublin, Trinity College)
NÉPVÁNDORLÁS KORA
62. Galgóci tarsolylemez, X. sz. (MNM)
63. Nagyszentmiklósi kincs, 800 k. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
64. Sankt galleni kolostor tervrajza 830 k. (Sankt Gallen, könyvtár)
65. Szarmata korongos fibula, III. sz. (MNM)
66. Germán sasfibula, VI. sz. (Nürnberg, Germanisches Nationalmuseum)
67. Avar szíjvég (pl. klárafalvi - Szeged, Móra Ferenc Múzeum)
68. Fejedelmi szablya markolata (Attila kard) X. sz. (Bécs, Schatzkammer)
69. Honfoglaló magyarok öltözete, rekonstrukció (MNM)

BIZÁNC
70. Hagia Sophia, VI. sz. Konstantinápoly
71. San Vitale, 532-547. és mozaikjai, 574 k. Ravenna
72. Szófia Székesegyház, XI. sz. Kijev
73. Nikopeia Istenanya, X. sz. (Velence, San Marco)
74. Trónoló Istenanya, 1280 k. (Washington, National Gallery of Art)
75. (Andrej) Rubljov: Szentháromság, 1430 k. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
76. Sztaurotéka, X. sz. (Limburg, Székesegyházi Kincstár)

ROMANIKA
77. Maria Laach, bencés templom, XI-XIII. sz. (Koblenz mellett)
78. Pisai dóm, XI-XIII. sz.
79. Pontigny-i ciszterci templom, 1140-1170.
80. Szt. Mihály-templom, 1033. Hildesheim
81. Bencés apátsági templom, XIII. sz. Ják
82. Ciszterci templom, XIII. sz. eleje, Bélapátfalva
83. Csempeszkopácsi plébániatemplom, XIII. sz. 2/2
84. Szent István szarkofágja, XI. sz. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
85. Háromkirályok dombormű, XII. sz. a pisai dóm bronzkapujáról
86. Maiestas Domini, 1123 k. Clemente apszisából (Barcelona, Katalán Múzeum)
87. Koronázási palást, XI. sz. (MNM)
88. Bayeux-i kárpit, 1080 k. (Bayeux, Bibliothéque Municipale)
89. Magyar Szent Korona, XI-XIII. sz. (Parlament, Budapest)
90. Királyfej Kalocsáról, XIII. sz. (Budapest, Magyar Nemzeti Galéria = MNG)
91. Winchesteri biblia (H-iniciálé), 1150-1160. (Winchester, Cathedral Library)

GÓTIKA
92. Párizsi Notre Dame, 1163-1250.
93. Amiens-i székesegyház, 1236-(1389)
94. Chartres-i székesegyház, 1194-1220.
95. Ca d’Oro palota, XV. sz. Velence
96. Cambridge-i King’s College Chapel 1446-1515.
97. Szent Vitus székesegyház, XIV. sz. Prága
98. Nyírbátori (ma) református templom, XV. sz. vége
99. Veleméri templom, XIV. sz.
100. Vajdahunyad vár, XV. sz. Vajdahunyad
101. Utolsó ítélet, XV. sz. 1/2. Kassa, Szent Erzsébet-templom északi kapuzata
102. Uta és Ekkehard szobra, 1250. Naumburg, dóm
103. Veit Stoss: Mária oltár, 1477-1483 k. Krakkó, Mária-templom
104. Kolozsvári Márton és György: Szent György, bronz, 1373. (Prága, Národni Galeri)
105. Chartres-i katedrális üvegablakai (pl. Mária halála), XIII. sz.
106. Cimabue: Trónoló Madonna, XIII. sz. vége (Firenze, Uffizi)
107. Giotto: Szent Ferenc élete, freskósorozat, XIII. sz. vége (Assisi, San Francesco)
108. Simone Martini, Lippo Memmi: Angyali Üdvözlet, 1323. (Firenze, Uffizi)
109. Kolozsvári Tamás: Kálvária, 1427. (Esztergom, Keresztény Múzeum)
110. M. S. Mester: Selmecbányai oltárképei, 1508. kül. Mária és Erzsébet találkozása (MNG)
111. Lőcsei Pál: Lőcsei Szent Jakab-templom főoltára, 1508-1517.
112. Wilton diptichon, 1400 k. (London, National Gallery)
113. Avignoni Pietŕ, XV. sz. (Párizs, Louvre)
114. Limbourg fivérek: Május, Berry herceg hóráskönyvéből, 1410 k. (Chantilly, Musée Condée)
115. Magyar Anjou Legendárium, XIV. sz. 1/2 (Róma, Museo Vaticano; New York, Morgan Library; Szentpétervár, Ermitázs)
116. Képes Krónika, 1360 k. (Budapest, Országos Széchényi Könyvtár = OSZK)
117. Szent László fejereklyetartó, 1425 e. (Győr, Székesegyház)
118. Suki-kehely, XV. sz. közepe (Esztergom, Főszékesegyházi Kincstár)
119. Az egyszarvú legendája, gobelinsorozat, (Párizs, Musée Cluny)
120. Szent László legenda, 1420-as é. (Kakaslomnic)
121. Muránói üvegtárgy (pl. Baldovierik esküvői edénye) XV. sz. (Murano, Üvegmúzeum)
EURÓPÁN KÍVÜLI KULTÚRÁK
393. Sziklarajzok Tassziliből (Kr. e. IV. ée.)
394. Nagy Zimbabve (XIV-XV. sz.) (Mozambik)
395. Táncmaszk Elefántcsontpartról
396. Ősszobor Indonéziából (NM)
397. Húsvét-szigeti kőszobrok (Polinézia)
398. Auszráliai kéregfestmény (NM)
399. Vadkanmaszk fából (Melanézia) (NM)
400. Bábfigura (Wayang - Indonéziából) (NM)
401. „Nazca vonalak”, Kr. e. 200-Kr. u. 350. (Peru)
402. Machu Picchu, XVI. sz. (Peru)
403. A Nap piramisa, IV-IX. sz. (Teotihuacan)
404. Nagy Jaguár-templom (maja), 300-900. (Tikál)
405. Halotti maszk IV-V. sz. (Teotihuacan, Párizs, Musée de l’Homme)
406. A Nap Köve (azték naptár) XV. sz. (Mexico City, Nemzeti Antropológiai Múzeum)
407. Totemoszlop Északnyugat-Amerikából (Drezda, Museum für Völkerkunde)
408. Puebló, 350-1300. Mesa Verde
409. Cordobai nagymecset (IX-X. sz.)
410. Kászim pasa dzsámija (1543-1546. Pécs)
411. Királyfürdő (1566-1587. Buda)
412. Gül Baba türbéje (Buda)
413. Kethüda-dzsámi, minaret (VIII. sz. Eger)
414. Ladik imaszőnyeg, 6 oszlopos (XVIII. sz. Budapest, Iparművészeti Múzeum)
415. Korán-lap (Arany Toll kalligráfiája), (1186. Dublin, Ch. Beatty Könyvtár)
416. Nagy Sztúpa (Kr. e. III-I. sz. Szancsi)
417. A 26. adzsantai barlangtemplom belseje (640 k.)
418. Radzsarani-templom (XI-XIII. sz. Bhuvanesvar, India)
419. Szúrja a Napisten, kősztéle (XIII. sz.)
420. Buddha Sákjamuni fej Gandharából (himalájai pala) (II-III. sz. Budapest, Hopp F. Keletázsiai Múzeum)
421. Siva Nataradzsa - Táncoló Siva (bronz) (XII-XIII. sz. Amszterdam, Museum van Aziatische Kunst)
422. Lótuszvirágot tartó bódhiszattva (falfestményrészlet) (az 1. számú adzsantai barlangtemplomból, 600-650 k.)
423. Rádzsput miniatúra (Krisna és Rádha a ligetben, XVIII. sz.)
424. Szteatitpecsételők az Indusvölgyi kultúrából (Új Delhi, National Museum)
425. Kínai Nagy Fal, Csin-dinasztia (Kr. e. VI-III. sz. 220-ig)
426. A „Tiltott város” - a pekingi császári palotaegyüttes részlete, a nagy csarnokkal, Ming- és Csing-korszak
427. Föld alatti folyosórendszer a kínai „cseréphadsereg”-gel (Csin-si Huang-ti császár sírjához), Kr. e. 220-210. Lintong Hszian mellett
428. Temetkezési zászlókép selyem alapon (Ma-vang-tui 1. számú sír, Nyugati Hang-kor Kr. e. 206-Kr. u. 8.) (Peking, Neue archaeologische Funde in China)
429. Buddha és kísérői a Gyémánt szutrából (fametszet) (868.) (London, British Museum)
430. Csien-lung: Porcelándoboz pecsétfestéknek (XVIII. sz.) (Budapest, IM)
431. Hórjudzsi buddhista templom Arany Csarnoka (VII. sz.) (Nara)
432. Részletek Kacura Rikju császári villa tavaskertjéből a Sókintei nevű teaházzal (XVII. sz. e.) (Kioto)
433. Kamakurai Nagy Buddha-szobor (XIII. sz.)
434. Kacusika Hokusai: Déli szél és szép idő. A Fudzsijama harminchat képe sorozatból (1823-1829.) (Tokió, Heibonsha Publisher Ltd.)
435. No-maszk (XVI. sz.) (Tokió, Nemzeti 

10. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).Tartalom, téma: a zene és a képzőművészet kapcsolata.Dombormű készítése assemblage technikával.  A környezetvédelmet hangsúlyozó fotokollázs, vagy drogellenes plakát készítése. 
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel). Tartalom, téma: Régi korok festményeinek átalakítása: a szereplők átöltöztetése napjaink viseletébe. Szürrealista tárgy készítése az eredeti rendeltetés megváltoztatásával. Kép a képben átalakítás: képrészletek felcserélése, képötvözés, műalkotások szereplőinek helyettesítése tárgyakkal. Montázselven alapuló képmanipuláció.
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció).
Tartalom, téma: vonalas és tónusos formatanulmány készítése (pl. fakéreg), a tanulmányozott forma átalakítása (pl. megszemélyesítés, színmódosítás, mintaritmus). Szimbolikus formák.
•	Stílusirányzatok (pl. kubizmus, expresszionizmus, op-art) formai, technikai megoldásainak az adott célnak megfelelő (pl. érzelmek kifejezése nem figuratív megjelenítéssel, látható dolgok megjelenítésének leegyszerűsítése) alkalmazása saját, kifejező szándékú alkotásokban.
Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom). Tartalom, téma: érzelmek, hangulatok, tulajdonságok kifejezése csak színekkel és faktúrával. Pl. az élet mulandóságára figyelmeztető vanitas-csendélet festése. Emberi tulajdonságokat vagy érzelmeket kifejező jelképes kapu tervezése. Egy forma kidolgozása expresszionizmusra jellemző torzításokkal és színhasználattal.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. A technikai képalkotás – fotográfia, mozgókép – műtípusainak, kifejezőeszközeinek ismerete és értelmezése azok képzőművészeti kapcsolódásaival.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás, táj, csendélet), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.Tartalom, téma: látvány utáni tanulmányrajzok, fázisrajzok, mozdulatvázlatok (kroki) készítése álló és ülő alakról. Kompozíciós megoldások a különböző művészeti stíluskorszakokban és stílusokban (pl. a fény szerepe a barokk festményeken, a perspektíva szerepe a főalak kiemelésében a reneszánsz festményeken).
•	Művészettörténeti korszakok (pl. reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység). 
•	A fotóművészet. Digitális fotózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgard, avantgard irányzatok, kortárs képzőművészet, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, eseményművészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű fotó-önarckép stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
    Tartalom, témák: portré átalakítása pop-art stílusban (tiszta színekre épülő színvariációk készítése). Képvers készítése a tartalom és a vizuális forma egységével. Betűkompozíciók.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
Tartalom, témák: arculattervezés, névjegykártya, ex-libris tervezése (teljes név vagy monogram). A plakát jellemzői és különböző plakáttípusok. 
•	Vizuális közlés szöveggel és képpel a médiaipar területéhez kapcsolódóan (pl. televíziós műsorrend írása különféle szempontok alapján, majd műsor-újságoldal tervezése, összeállítása képekkel kiegészítve, internet- és megfelelő szoftverhasználattal). A vizuális és szöveges üzenet külön-külön és együttes jelentésváltozásának megértése összetettebb kommunikációs szituációban.
Tartalom, témák: tipográfiai tervezés szempontjai. Újságcímlap, vagy könyvborító tervezése.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: a médiaipar működése, műsorgyártás.

Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. A számítógépes szövegvilág; az elektronikus tömegkommunikáció. 

Informatika: Információk és a közlési cél. A médiumok, közléstípusok tartalmi megbízhatósága, esztétikai értéke.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); intermédia, anyag(szerűség), művészkönyv/art-book, műsorrend.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	
A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. A filmművészet műfajai. Műfajok és műsortípusok a Tv-ben.
•	A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
•	A tv-reklám és a videoklip sajátosságainak elemzése különféle szempontok alapján (pl. hangulatkeltés, montázs, sztereotípia, eredeti megoldások, célközönség) a valószerűség, a hatásmechanizmus problémakörének felismerése, tudatosítása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Médiaipar működése. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció. Műfajfilm, szerzői film. A reklám hatásmechanizmusa.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben, a tömegkommunikációban.

Informatika: A kommunikációs eszközök hatása a mindennapi életre és a társadalomra. Globális információs társadalom. A fogyasztói viselkedést befolyásoló tényezők.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	    Megadott vagy szabadon választott téma alapján komplex munka, mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása. Tartalom, téma: a mozgás és az idő megjelenítése állóképek sorozatával. Képsorozatok. Kronofotográfia. Szimultaneizmus.

•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom: A mozgóképi közlésmód és a mozgókép kifejezőeszközei: plánok, filmtrükkök, képgyűjtés különböző plánokról. A figyelemirányítás filmes eszközei. A kép és a zene összhangja.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	   Ember alkotta objektumok (pl. épületek, építmények) és azok jellemző környezetének (pl. formai kapcsolódás – F. L. Wright: Vízesésház; Utzon: Operaház Sydney-ben; környezetbe olvadás, álcázás – camouflage jelenség) elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	    Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében.
•	    Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.
(Ready-made-ek/kész tárgyak fotózása, és a tárgy elemzése műalkotásként. )	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. Rendszeralkotás: elemek elrendezése adott szempontok szerint.

Biológia-egészségtan: lakókörnyezet és természetes élőhelyek.

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában.Tartalom, téma: városi közlekedésre alkalmas autó tervezése; a jövő autója. 
•	Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek (pl. adott színházi mű díszlete) tervezése és makettezése.
Tartalom, téma: a történelem híres kapui és a népművészet kapui. Tervezés: egy színház főbejárati kapujának terve a színház karakterét kifejező szimbolikus formákkal. Egy választott régi stíluskorszakot jelképező „időkapu” tervezése. A székely kapuk motívumai (minták és feliratok). 	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján.
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Tartalom, téma: formák, fazonok, motívumok (gyűjtés az öltözködés történetéből); önarckép készítése régi korok öltözékébe bújva; 
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése. Iparművészeti technikák alapvető ismerete: nemezelés, szövés, fonás, batikolás. Tárgykészítés egy választott technikával (pl. fonott karkötő, batikolt póló).
•	    A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház). Tartalom, téma: a jövő század korszerű lakóházának jellemzői (kutatómunka az interneten: új építőanyagok és épületszerkezetek, példák)	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók 
RENESZÁNSZ
122. Santa Maria del Fiore, 1296-1436. Firenze
123. (Filippo) Brunelleschi: Ospedale degli Innocenti, 1421 k. Firenze
124. (Benedetto) da Maiano - Cronaca: Palazzo Strozzi, 1498-1508. Firenze
125. (Donato) Bramante: Tempietto 1502-1505 k. Róma (San Pietro in Montorio kolostor)
126. (Andrea) Palladio: Villa Rotonda, 1550 u. Vicenza mellett
127. (Antonio da Sangallo)-Michelangelo: Palazzo Farnese, 1514-1550. Róma
128. Egy Loire menti reneszánsz kastély (pl. Chenanceaux, Chambord vagy Blois)
129. Vaszilij Blazsennij székesegyház,, XVI. sz. Moszkva
130. Budai vár és királyi palota, XIV-XVI. sz. és XVIII. sz., XIX-XX. sz.
131. Visegrádi királyi palota, XIV-XV. sz.
132. Bakócz-kápolna, 1506-1507. Esztergom
133. Sárospataki vár, XVI-XVII. sz.
134. (Lorenzo) Ghiberti: A firenzei Battistero bronzkapuja (Porta del Paradiso), 1430-as é.
135. Donatello: Gattamelata lovasszobra, bronz, 1447-1453 k. (Padova)
136. (Andrea del) Verocchio: Colleoni zsoldosvezér lovasszobra, 1480-as é. (Velence)
137. Michelangelo (Buonarotti): Pietŕ, márvány, 1498. (Róma, San Pietro)
138. Michelangelo (Buonarotti): Dávid, 1504. (Firenze, Accademia)
139. Michelangelo (Buonarotti): Lorenzo Medici síremléke, 1525. (Firenze, San Lorenzo-templom sekrestyéje)
140. Donatello: Dávid, 1430-1435. (Firenze, Museo Nazionale)
141. Visegrádi Madonna, 1480 k. (Visegrád, Mátyás Király Múzeum)
142. Massaccio: Szentháromság, freskó, 1427 k. (Firenze, Santa Maria Novella)
143. Fra Angelico: Krisztus levétele a keresztről, 1437-1440. (Firenze, Museo San Marco)
144. Piero della Francesca: Krisztus ostorozása, 1470 k. (Urbino, Palazzo Ducale)
145. (Sandro) Botticelli: Vénusz születése, 1485 k. (Firenze, Uffizi)
146. (Carlo) Crivelli: Angyali üdvözlet, 1486. (London, National Gallery)
147. (Andrea) Mantegna: Pietŕ, 1506. (Milánó, Brera)
148. Leonardo (da Vinci): Utolsó vacsora, 1495-1497. (Milánó, Santa Maria delle Grazie kolostor refektóriuma)
149. Leonardo (da Vinci): Szent Anna harmadmagával, 1498. (London, National Gallery)
150. Leonardo (da Vinci): Mona Lisa, 1503-1505. (Párizs, Louvre)
151. Leonardo (da Vinci): Vázlatok az emberalak tanulmányozásához vagy más tanulmányrajz
152. Raffaello (Santi): Esterházy Madonna, 1507-1508. (Budapest, Szépművészeti Múzeum = SZM)
153. Raffaello (Santi): Athéni iskola, freskó, 1509-1510. (Vatikán, Stanza della Segnatura)
154. Michelangelo (Buonarroti): Utolsó ítélet, freskó, 1537-1541. Vatikán, (Capella Sistina)
155. Giorgione: A Vihar, 1506 k. (Velence, Accademia)
156. Tiziano (Vecellio): Urbinói Vénusz, 1538. (Firenze, Uffizi)
157. (Benvenuto) Cellini: Sótartó, 1543. (Bécs, Hofmuseum)
158. Nyírbátori stallum, 1511. (MNM)
159. (Jan) Van Eyck: Arnolfini házaspár, 1433. (London, National Gallery)
160. (Rogier) van der Weyden: Angyali üdvölet (Párizs, Louvre)
161. (Hugo) van der Goes: Portinari oltár, 1475 k. (Firenze, Uffizi)
162. (Hieronymus) Bosch: Szénásszekér, 1480-1485. (Madrid, Prado)
163. (Albrecht) Dürer: Önarckép, 1498. (Madrid, Prado)
164. (Albrecht) Dürer: Melankólia, rézmetszet, 1514. (Berlin, Staatliche Museen)
165. (Mathias) Grünewald: Keresztrefeszítés az isenheimi oltárról, 1515. (Colmar, Múzeum)
166. ifj. (Hans) Holbein: (Jean de Dinteville és Georges de Selve) francia követek képmása, 1533. (London, National Gallery)
167. Id. (Pieter) Bruegel: Téli vadászat, 1565. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
168. Id. (Pieter) Bruegel: Parasztlakodalom, 1567. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
169. El Greco: Krisztus az olajfák hegyén, 1579 u. (SZM)
170. (Angelo) Bronzino: Toledói Eleonóra, XVI. sz. vége (Firenze, Uffizi)
BAROKK
171. Giacomo della Porta: Il Gesú homlokzata, XVI. sz. vége Róma
172. (Lorenzo) Bernini: Szent Péter tér, 1656-tól Róma
173. (Francesco) Borromini: San Carlo alle Quattro Fontane, 1667. Róma
174. (Jules Hardouin)-Mansart: A Versailles-i palota, 1678 u.
175. Melki bencés apátság, 1702-től
176. Drezdai Zwinger, 1711-1722.
177. Győri karmelita templom, 1721-1729.
178. Esterházy-kastély, XVIII. sz. Fertőd
179. Santa Maria-templom, XVIII. sz. Mexikó
180. Fellner Jakab: Líceum 1764. Eger
181. (Lorenzo) Bernini: Szent Teréz extázisa, márvány, 1647-1652. (Róma, S. Maria della Vittoria)
182. (Georg Raphael) Donner: Szent Márton és a koldus, 1735. (Pozsony, Szt. Márton plébániatemplom főoltára)
183. (Pieter Pauwel) Rubens: Amazonok harca, 1618. (München, Alte Pinakothek)
184. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A lövészegylet kivonulása (Éjjeli őrjárat), 1642. (Amsterdam, Rijksmuseum)
185. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A három kereszt (rézkarc), 1662.
186. Rembrandt (Harmensz van Rijn): Önarckép, 1665. (Köln, Wallraf Richartz-Museum)
187. (Diego) Velazquez: Breda átadása, 1635-1636. (Madrid, Prado)
188. (Diego) Velazquez: Udvarhölgyek, 1656-1657. (Madrid, Prado)
189. Vermeer van Delft: Festő és modellje, 1665-1670. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
190. (Michelangelo da) Caravaggio: Szent Pál megtérése, 1660 k. (Róma, S. Maria del Popolo)
191. (Georges de) La Tour: A születés, XVII. sz. 1/2. (Rennes, Musée de Beaux Arts)
192. (Andrea) Pozzo: Szent Ignác megdicsőülése, 1691-1694. Róma, San Ignazio mennyezetfreskója
193. Mányoki Ádám: II. Rákóczi Ferenc, 1712. (MNG)
194. (Giovanni Battista) Tiepolo: Freskó a würtzburgi érseki palotából, 1753.
195. (Franz Anton) Maulbertsch: A pásztorok imádása, 1758. (Sümeg, r. k. plébániatemplom)
196. (Franz) Sigrist: A négy fakultás, 1781. Eger, Líceum
197. Chippendale bútorok 1740-1780. (pl. könyvszekrény vagy szék fonadékos háttámlával)
KLASSZICIZMUS
198. British Museum, 1823-1844. London
199. Péchy Mihály: Nagytemplom 1805-1821. Debrecen
200. Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, 1837-1847. Budapest
201. Hild József: Főszékesegyház, 1839-1856. Esztergom
202. (Antonio) Canova: Mária Krisztina főhercegnő síremléke, 1789-1805. (Bécs, Augustinerkirche)
203. Ferenczy István: A szépmesterségek kezdetei (Pásztorlányka), 1820-1822. (MNG)
204. (Jacques-Louis) David: A Horatiusok esküje, 1784. (Párizs, Louvre)
205. (Jean Auguste-Dominique) Ingres: A nagy odaliszk, 1814. (Párizs, Louvre)
206. Id. Markó Károly: Visegrád, 1828. (MNG)
207. Wedgwood kerámia a XIX. sz. elejéről (pl. váza, 1805. London, Victoria & Albert Museum)
208. Copf stílusú bútorok (pl. kétajtós szekrény 1790 k. vagy felnyitható öltözőasztal XVIII. sz. vége, Budapest, Iparművészeti Múzeum)
ROMANTIKA, REALIZMUS
209. Parlament, 1840-1865. London
210. Kristálypalota 1851. - Londoni világkiállítás fotója
211. Operaház, 1860-1875. Párizs
212. (Alexander) Eiffel: Eiffel-torony, 1889. Párizs
213. Feszl Frigyes: Vigadó, 1859-1865. Budapest
214. Ybl Miklós: Operaház, 1875-1884. Budapest
215. Steindl Imre: Országház, 1885-1894. Budapest
216. A budavári Nagyboldogasszony plébániatemplom (Mátyás-templom), XIII-XV. sz. - 1874-1896. Schulek Frigyes - restaurálás
217. (Francois) Rude: Marseillaise, 1836. Párizs
218. Izsó Miklós: Táncoló paraszt, terrakotta, 1870. (MNG)
219. (Fancisco) Goya: 1808. május 3. 1814. (Madrid, Prado)
220. (Caspar David) Friedrich: Vándor a ködtenger felett, 1818 k. (Hamburg, Kunsthalle)
221. (Théodore) Gérciault: A Medúza tutaja, 1818-1819. (Párizs, Louvre)
222. (William) Blake: A teremtő, 1826. (Manchester, Whiteworth Gallery)
223. (Eugčne) Delacroix: A szabadság vezeti a népet, 1831. (Párizs, Louvre)
224. (William) Turner: Gőzhajó a hóviharban, 1842. (London, Tate Gallery)
225. (Pavel Andrejevics) Fedotov: Leánykérőben, 1848. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
226. (Gustave) Courbet: Bonjour Monsieur Courbet, 1854. (Montpellier, Musée Fabre)
227. (Jean-François) Millet: Kalászszedők, 1857. (Párizs, Louvre)
228. (Ilja) Repin: Hajóvontatók a Volgán, 1873. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
229. Borsos József: Nemzetőr, 1848. (MNG)
230. Madarász Viktor: Hunyadi László siratása, 1859. (MNG)
231. Székely Bertalan: Egri nők, 1867. (MNG)
232. Munkácsy Mihály: Tépéscsinálók, 1871. (MNG)
233. Szinyei Merse Pál: Majális, 1873. (MNG)
234. Barabás Miklós: Bittó Istvánné, 1874. (MNG)
235. Paál László: Út a fontenebleau-i erdőben, 1876. (MNG)
236. Zichy Mihály: Illusztráció a „Hídavatás”-hoz, 1877 u. (MNG)
237. Benczúr Gyula: Buda visszafoglalása, 1896. (MNG)
238. Lotz Károly: A zene apoteózisa, 1883-1884. (Budapest, Operaház mennyezetképe)
IMPRESSZIONIZMUS, POSZTIMPRESSZIONIZMUS
239. (Edouard) Manet: Reggeli a szabadban, 1863. (Párizs, Louvre)
240. (Edouard) Manet: Claude Monet csónakműtermében fest (A bárka), 1874. (München, Neue Pinakothek)
241. (Claude) Monet: A felkelő nap impressziója, 1872. (Párizs, Louvre)
242. (Edgar) Degas: Balettiskola, 1874. (Párizs, Louvre)
243. (Auguste) Renoir: A Moulin de la Galette, 1876. (New York, J. H. Whitney Gyűjtemény)
244. (Georges) Seurat: Vasárnap délután, 1884-1886.
245. (Paul) Cézanne: Mont-Sainte-Victoire, 1885-1887. (London, Courtauld Institute)
246. (Paul) Cézanne: Csendélet korsóval és gyümölcsökkel, 1887-1895. (Oslo, Nationalgalerie)
247. (Vincent) van Gogh: Önarckép, 1890. (Párizs, Jeu de Paume)
248. (Vincent) van Gogh: Út ciprusokkal (Országút éjjel), 1890. (Otterlo, Kröller-Müller Gyűtemény)
249. (Paul) Gauguin: Mi újság? (Tahiti nők) 1892. (Drezda, Gemaldegalerie Neue Meister)
EKLEKTIKA, SZECESSZIÓ, SZIMBOLIZMUS
250. (William) Morris-(Philip) Webb: Vörös ház, 1859. London
251. (Antonio) Gaudi: Sagrada Familia, 1884-től Barcelona
252. (Victor) Horta: Tassel-ház, 1892-1893. Brüsszel
253. (Charles Rennie) Mackintosh: Glasgow-i Művészeti Iskola, 1898 k.
254. (Joseph-Maria) Olbrich: A bécsi szecesszió épülete, 1898-1899. Bécs
255. Lechner Ödön: Postatakarékpénztár, 1899-1902. Budapest
256. Schikedanz Albert: Szépművészeti Múzeum, 1899-1906. Budapest
257. Kós Károly-Zrumecky Dezső: Madárház, 1908-1909. Budapesti Állatkert
258. Medgyaszay István: rákosmulyadi r. k. templom, 1910.
259. (Auguste) Rodin: A csók, 1894. Párizs, Rodin Múzeum
260. Fadrusz János: Mátyás király emlékmű, 1895-1902. Kolozsvár
261. Mednyánszky László: Csavargófej, 1908-1910. (MNG)
262. (Edward) Burne-Jones: A rémfej, 1887. (Stuttgart, Staatsgalerie)
263. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Ezek a hölgyek, 1895. (SZM)
264. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Jane Avril (litográfia), 1893. (Albi, Musée d’Albi)
265. (Gustav) Klimt: Judith, 1901. (Bécs, Österreichische Galerie)
266. (Edvard) Munch: Sikoly, 1893.
267. (Amadeo) Modigliani: Leányfej (Jeanne Hébuterne arcképe szemből), 1918. (Bern, mgt.)
268. Rippl-Rónai József: Kalitkás nő, 1892. (MNG)
269. Ferenczy Károly: Madárdal, 1893. (MNG)
270. Gulácsy Lajos: A varázsló kertje, 1904. (MNG)
271. Csontváry Kosztka Tivadar: Zarándoklás a cédrusokhoz Libanonban, 1907. (MNG)
272. Csontváry Kosztka Tivadar: Taormina, (MNG)
273. Csók István: A keresztapa reggelije, 1932. (MNG)
274. Rippl-Rónai József-Róth Miksa: Az Ernst Múzeum üvegablaka, 1912. Budapest
275. Thonet bútorok, 1851-től (pl. Thonet hajlított hintaszéktípusa 1860 vagy Thonet kerek ülésű standard széke, 1859. évi típus)
276. Henry van de Velde bútorai (pl. szecessziós szék és asztal 1895-ből)
277. A pécsi Zsolnay gyár egy tárgya a századfordulóról
XX. SZÁZAD ELSŐ FELE
278. (Louis) Sullivan: Carson, Pirie és Scott áruház, 1899-1904. Chichago
279. (Peter) Behrens: Hoechst festékgyár, 1920-1925. Berlin
280. (Walter) Gropius: A Bauhaus központi épülete, 1925-1926. Dessau
281. (Gerrit Thomas) Rietveld: Schroeder-ház, 1924. Utrecht
282. (Frank Lloyd) Wright: Vízesésház, 1936. Bear Run (Pennsylvania)
283. Hajós Alfréd: Margitszigeti Sportuszoda, 1930. Budapest
284. Molnár Farkas: Társasház, 1936. Budapest
285. (Maurice de) Vlaminck: A vörös fák, 1906. (Párizs, Musée National d’Art Moderne)
286. (Henri) Matisse: A vörös desszert, 1908. (Szentpétervár, Ermitázs)
287. (Pablo) Picasso: Az avignoni kisasszonyok, 1907. (New York, Museum of Modern Art)
288. (Pablo) Picasso: Guernica, 1937. (Barcelona)
289. (Georges) Braque: A portugál nő, 1911. (Basel, Kunstmuseum)
290. (Jean) Gris: Kávéházi csomag, kollázs, 1914. (Ulm, Museum)
291. (Umberto) Boccioni: Az izmok dinamizmusa, bronz, 1913. (New York, Museum of Modern Art)
292. (Marcel) Duchamp: Lépcsőn lemenő akt, 1912. (Philadelphia, Museum of Modern Art)
293. (Marcel) Duchamp: Forrás, 1917. (elveszett)
294. (Franz) Marc: A kék ló, 1911. (München, Lenbachhaus)
295. (Constantin) Brancusi: Alvó Múzsa, 1916. (Párizs, Musée d’Art Moderne)
296. (Vaszilij) Kandinszkij: Sárga, piros, kék, 1925. (Párizs, Nina Kandinszkij Gyűjtemény)
297. (Paul) Klee: Őszi hely, akvarell, 1921. (magántulajdon)
298. (Kazimir) Malevics: Vörös négyzet, 1914. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
299. (Piet) Mondrian: Kompozíció: Szürke struktúra színes síkokkal, 1918. (Zürich, Max Bill Gyűjtemény)
300. (Man) Ray: Lautréaumont mondásának illusztrációja, a Minotaure folyóiratból, 1933.
301. (Marc) Chagall: Az én kis falum, 1911. (New York, Museum of Modern Art)
302. (René) Magritte: A szóhasználat I. Ez nem pipa, 1928-1929. (New York, mggy.)
303. (Méret) Oppenheim: Prémes csésze, 1936. (New York, Museum of Modern Art)
304. (Salvador) Dali: A polgárháború előérzete, 1936. (Philadelphia Museum of Art)
305. Nemes Lampérth József: Háttal álló női akt, 1916. (Budapest, MNG)
306. Kassák Lajos: Képarchitektúra, fametszet, 1922. (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
307. Moholy-Nagy László: Fényrekvizítum, 1922-1930. (Eindhoven, Stedelijk van Abbe Museum)
308. Szőnyi István: Zebegényi temetés, 1928. (Zebegény, Szőnyi Múzeum)
309. Bernáth Aurél: Tél, 1929. (mgt.)
310. Derkovits Gyula: Viharban, 1931. (mgt.)
311. Medgyessy Ferenc: Anya, 1932. (MNG)
312. Vajda Lajos: Ezüst gnóm, 1940. (MNG)
313. Egry József: Napfelkelte, 1940. (MNG)
314. Bauhaus-ban tervezett tárgy (pl. Brauer Marcel: „funkcionalista” szék 1922 vagy csőszék 1926)
 XX. SZÁZAD MÁSODIK FELE
315. Le Corbusier: Ronchamp-i kápolna, 1955.
316. (Alvar) Aalto: Községháza, 1949-1953. Säynätsalo
317. (Pier Luigi) Nervi: Sportcsarnok, 1956-1957. Róma
318. (Frank Lloyd) Wright: Guggenheim Múzeum, 1946-1958. New York
319. (Tange) Kenzo: Olimpiai csarnokok, 1964. Tokio
320.(Renzo Piano - Richard Rogers): Pompidou központ, 1971-1977. Párizs
321. (Friedrich) Hundertwasser: Bécsi (Löwengassei) lakóház, 1980-1982. Bécs
322. Makovecz Imre: A Művelődés Háza, 1976-1982. Sárospatak
323. (Marino) Marini: Ló és lovas, fa, 1949-1950. (Zürich, Krayenbühl Gyűjtemény)
324. (Alberto) Giacometti: Az erdő (bronz), 1950. (Duisburg, Wilhelm Lehmbruck Gyűjtemény)
325. (Henry) Moore: Kétrészes fekvő alak (bronz), 1959. (művész tulajdona)
326. (Jean) Tinguely: Kerekeim, 1960-1961. (Budapest, Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeum = Ludwig)
327. (Joan) Miro: A hold fala, kerámia, 1960. (Párizs, UNESCO Palota kertje)
328. Somogyi József: Martinász, 1953. (Dunaújváros)
329. Borsos Miklós: Madár tojással, 1968.
330. Jovánovics György: Részlet a nagy Gilles-ből, 1967-1968. (mgt.)
331. Schaár Erzsébet: Az utca, 1974. (székesfehérvári kiállítás)
332. Varga Imre: Radnóti, 1969. (Mohács)
333. (Jackson) Pollock: No 14. 1948. (Westport, Connecticut, mggy.)
334. (Jean) Dubuffet: Metafizikus, 1950. (Winnetka-Illinois, mggy.)
335. (Francis) Bacon: Tanulmány Velázquez után: X. Ince pápa. 1953. (New York, mgt.)
336. (Jasper) Johns: Zászló narancsmezőben, 1957. (Köln, Wallraf Richart Museum)
337. (Roy) Liechtenstein: Tzing, 1962. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
338. (Andy) Warhol: Elvis, 1964. (Toronto, Art Gallery of Ontario)
339. (Rober) Rauschenberg: Turkey, 1965. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
340. Kepes György: Programozott fényjátékterv a bostoni kikötő számára, 1965-1967
341. (Victor) Vasarely egy op-art műve
342. (Nam June) Paik: Integrálzongora, 1958-1963. (Bécs, Museum Moderner Kunst)
343. (Frank) Stella: Lake City, 1960-1961. (Düsseldorf, Kunstmuseum)
344. (Allan) Kaprow: Háztartás, 1964. Happening (fotódokumentáció)
345. (Joseph) Kosuth: Egy és három szék, 1965.
346. (Joseph) Beuys: Főáram, 1967. Darmsadt (akció fotódokumentáció)
347. Szentjóby Tamás: Hülő víz, 1965. (mggy.)
348. Keserü Ilona: Forma, 1969. (mgt.)
349. Kondor Béla: Rajz, 1969. (Győr, Kolozsváry gyűjtemény)
350. Lakner László: Mosoly, 1969. (Budapest, Kiscelli Múzeum)
351. Pauer Gyula: Pszeudo, 1970. (mgt.)
352. Christo: Völgyzáró függöny, 1970-1972. (Colorado)
353. Haraszty István: Kalitka, 1973. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
354. (Claes) Oldenburg: Ruhacsíptető, acél, 1974. (USA, mggy.)
355. Erdély Miklós: Hűség, 1979.
356. (Cindy) Sherman: Cím nélküli állókép 48., 1979.
357. Ujházi Péter: Cirkusz, 1980. (Budapest, Ludwig)
358. Bak Imre: Ismert történet II., 1984. vagy Tao 1993. (Budapest, Ludwig)
359. Bukta Imre: Hajnali szabad permetezés, 1985. (Budapest, Ludwig)
360. ef. Zámbó István: Új magyar népművészet II. 1987. (Budapest, Ludwig)
361. Mauer Dóra: Hommage ŕ Joseph Hoffmann, 1990. (Budapest, Ludwig)
362. (Barbara) Kruger: A tested csatatér, 1989.
363. Fehér László: Kútbanéző, 1989. (Budapest, Ludwig)
364. (Rebecca) Horn: Concert for Anarchy, 1994 e.
365. Németh Ilona: Elementáris objekt, 1996.
366. Gerber Pál: Te egy kiválasztott vagy, 1996.
FOTÓ
367. (Eadward) Muybridge: Lovas fotók (1888 k.)
368. Moholy-Nagy László: Önarckép, (1922)
369. (Alexander) Rodcsenko: Telefonáló nő (1923)
370. (Man) Ray: Casati grófnő (1928)
371. Munkácsi Márton: Gyerekek (1928)
372. (Edward) Weston: Káposztalevél (1931)
373. (Andre) Kertész: Torzulás (sorozat), (1933)
374. (Henri) Cartier-Bresson:Vasárnap a Marne partján (1938)
375. (Robert) Capa: Kollaboránsnő Chartres-ból, (1944)
376. (Diane) Arbus: Vasárnap Brooklynban sétáló fiatal pár (1966)
377. (Richard) Avedon: Apám (1969 u.)
378. Escher Károly: Szénhordás
MAGYAR NÉPMŰVÉSZET
379. Dél-dunántúli tornácos ház alaprajza (XIX. sz.-ból)
380. Alföldi kontyosház (XIX. sz.-ból)
381. Egy szabadtéri néprajzi múzeum (pl. Szentendre, Hollókő, Göcsej)
382. Ácsolt láda Nógrád megyéből, Budapest, Néprajzi Múzeum (= NM) vagy Délkelet-Dunántúlról (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
383. Festett láda Komárom, Csongrád vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
384. Király Zsiga: Tükrös spanyolozással (XIX. sz.) (NM)
385. Egy sárközi, egy somogyi és egy baranyai szőttes (párnahéj, párnavég, abrosz vagy komakendő) (pl. a NM anyagából)
386. „Táblás”, vörös-fekete gyapjú szőttes Sóváradról (Románia) (Budapest, NM)
387. „Ábrahámos”, hímzett párnavég Csík megyéből (Románia) (NM)
388. Cifraszűr Békés vagy Hajdú megyéből (pl. a NM anyagából)
389. Női ködmön Somogy, Békés vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
390. Egy csákvári cserépedény (kásástál, nagytál vagy korsó)
391. Egy-egy cserépedény (tál, fazék, butélia vagy butykos) Hódmezővásárhelyről vagy Tiszafüredről
392. Miskakancsó Mezőcsátról (1848.) (NM) vagy Miskakancsó Mezőtúrról (NM)

A fejlesztés várt eredményei a 9–10. évfolyamos ciklus végén
	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek önálló alkalmazása az alkotótevékenység és a vizuális jelenségek elemzése, értelmezése során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, és egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Alapvetően közlő funkcióban lévő képi, vagy képi és szöveges  megjelenések árnyalt értelmezése.
•	Médiatudatos gondolkodás a tömegkommunikációs eszközök és formák rendszerező feldolgozása. 
•	A tervezett, alakított környezet forma és funkció összefüggéseinek felismerése, ennek figyelembe vételével egyszerű tervezés és makettezés.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos alkalmazása alkotótevékenységekben.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet alapvető elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak felismerése.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése összehasonlítása, műelemző módszerek alkalmazásával.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

11.évfolyam
Éves óraszám: 36
Vizuális kultúrából az alkotótevékenység gyakorlása ebben a szakaszban is fontos szerepet kap, amely egyrészt komplex, esetleges kutatómunkát igénylő feladatok megoldásával lehet hatékony, másrészt az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét. Továbbra is nagy hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás, az önálló problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése, amely a felnőtté válás folyamatában jó előkészítése a hiteles társadalmi beilleszkedésnek. 
E szakaszban a vizuális kultúra részterületei közül ismét a „Kifejezés, Képzőművészet” fejlesztési feladatai kerülnek előtérbe, míg a „Vizuális kommunikáció” és a „Tárgy- és környezetkultúra” fejlesztési követelményeinek aránya a korábbihoz képest némileg csökken. A tantárgy kultúraközvetítő szerepe továbbra is jelentős, ráadásul a sikeres érettségi vizsga fontos kritériuma az összegző, felhasználó jellegű tudás bizonyítása, így a művészettörténeti és művészetelméleti problémák, ismeretek összegző jellegű rendszerezése kiemelt cél.
A tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Tudatosul benne a helyi, a nemzeti, az európai és az egyetemes kulturális örökség jelentősége. Megérti az európai országok, nemzetek és a kisebbségek kulturális sokféleségét, valamint az esztétikum mindennapokban betöltött szerepét. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítani, többféle értelmezési kontextusban elhelyezni. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Képes továbbá az épített és természeti környezet értékelésére, kritikai megítélésére. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét nagymértékben a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő és önálló alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével, saját kifejezési szándék érdekében is. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Hagyományos és korszerű vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott kifejezési szándék (pl. feszültség, figyelemfelhívás, nyugalom) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek tudatos alkalmazásával (pl. nézőpont, kompozíció, színhasználat, felületkialakítás).
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. sík alkotás térbelivé alakítása, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel, stílus- és műfajváltás, idő és karaktercserék).
•	Fogalmak, jelenségek (pl. repülés, víz, kapcsolatok, utánzás) komplex vizuális feldolgozása nem a megszokott eszközökkel (pl. talált tárgyakból, szokatlan anyagokból, fénnyel).
•	Szöveges és képi elemek képi kompozícióba rendezése (pl. egymás erősítésével) adott vagy tudatosan választott kifejezési szándék érdekében képzőművészeti példák (pl. dadaizmus, kortárs alkotók) alapján.
•	Mű és környezetének elemző vizsgálata több szempont szerint, konkrét művészeti példák alapján (pl. oltárkép, köztéri szobor, installáció, land-art, street art munka).	Magyar nyelv és irodalom:szöveg és kép illusztratív, narratív kapcsolata.

Ének-zene: zenei élmény.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett hatások.

Informatika: számítógép felhasználószintű alkalmazása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, kiemelés, kontraszt, kompozíció, parafrázis, komplementer, vizuális narratív hatás, illusztratív hatás, installáció, enviroment/környezetművészet, fényművészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Ábrázolás és stílus	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Megfigyelt téri helyzetek, forma, arány, fény és színviszonyok ábrázolása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Megfigyelt téri helyzetek, fény- és színviszonyok adott vagy választott célnak megfelelő ábrázolása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Téri helyzetek megjelenítése különböző ábrázolási rendszerek használatával és transzformálásával (pl. látvány reprodukálása vetületi ábrázolásból perspektivikus vagy axonometrikus megjelenítéssel).
•	Az önárnyék és a vetett árnyék művészi kifejező elemként történő alkalmazása (pl. megvilágítás megváltoztatásával létrehozott változások megjelenítése grafikai, fotós eszközökkel). 
•	Ábrázolási konvenciók megfigyelése és értelmezése a művészet történetében, illetve az adott vagy választott megjelenítési cél érdekében reprodukálása az alkotó munkában. 	Matematika: Modellezés, összefüggések megjelenítése. Transzformációk, adott tárgy más nézőpontból való elképzelése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Téri helyzet, ábrázolási konvenció vagy ábrázolási rendszer, nézőpont, horizontvonal, iránypont, rövidülés, vetületi ábrázolás, képsík, nézet, axonometria, egy- és két iránypontos perspektíva, önárnyék, vetett árnyék.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Korszakok, stílusirányzatok	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, és elhelyezése a megfelelő korban. A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A művészettörténet főbb korszakainak összegző, lényegkiemelő jellemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kifejezés eszközeinek pontos értelmezése különböző korokban. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok témák illetve problémakörök rendszerezése és összegző ismerete. Esztétikai jellemzők megalapozott értékelése. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. A technikai képalkotás lehetőségeinek elemzése és képzőművészeti kapcsolódásainak megértése. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészettörténeti korszakok (pl. ókor, korakeresztény, romanika és gótika, reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) műfajokra lebontott részletes összegzése, a legfontosabb stílust meghatározó jegyek pontos megkülönböztetésével.
•	Vizuális művészeti műfajok összehasonlítása több szempontból (pl. műtípusok szerint: életkép a festészetben és a fotóművészetben, portré a szobrászatban és festészetben).
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) részletes összegzése, a legfontosabb stílust meghatározó jegyek pontos megkülönböztetésével.
•	A 20. század második fele vizuális művészeti irányzatainak konstruktív, expresszív és konceptuális példáinak elemző vizsgálata.
•	A művészetben használt legfontosabb alkotói technikák (pl. egyedi és sokszorosított grafika, olaj vagy vizes alapú festmény) felismerése, a művészi kifejezésben betöltött szerepének elemzése.
•	Újmediális művészeti jelenségek konkrét elemző vizsgálata.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: korstílusok, stílusirányzatok megnevezései, megkülönböztető jegyei, művészettörténeti párhuzamok. Könyvtárhasználat.

Ének-zene: Művészet- és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). 
Zenei befogadói tapasztalatok.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, magasnyomás, mélynyomás, síknyomás, egyéni stílus, avantgard, avantgard irányzat, neoavantgard, posztmodern, kortárs képzőművészet, újmédia, intermediális műfaj, eseményművészet, interaktív művészet, hálózati művészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
A fotografikus kép nyelve	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A fényképezés képalkotó lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kifejezés eszközeinek pontos értelmezése kortárs művészeti alkotások elemző feldolgozása során. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. A fotográfia műtípusainak, műfajainak ismerete és elemzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A fotó mint a technikai képalkotás alapmédiuma főbb sajátosságainak megismerése, megértése (pl. „feltáró” beszélgetések, elemzések Henri Cartier-Bresson, Robert Capa, André Kertész műveiről megadott szempontok alapján).
•	A fotografikus látásmód, a médium sajátosságainak alkalmazása kreatív gyakorlatok során (pl. fekete-fehér és/vagy színes fotósorozat készítése digitális technikával megadott téma alapján, mint „Egy nap az életemből”, vagy „A lépcső”).
•	Technikai kép és szöveg kiegészítő alkalmazása komplex feladat kapcsán (pl. fekete-fehér és/vagy színes fotografika készítése saját felvételek átalakításával – manuális vagy digitális technikával –, majd a kép felhasználása saját névjegykártya vagy fejléces levélpapír, boríték tervezése során), elsősorban az alkalmazott fotográfia gyakorlati szerepének felismerése céljából.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A fotografikus technikával rögzített kép. Valóságábrázolás és hitelesség. Tömegtájékoztatás és demokrácia.

Magyar nyelv és irodalom: A vizuális közlés verbális és nem verbális elemei. A nyelv mint jelrendszer. Irodalmi emlékhelyek, alkotói életművek fotódokumentumai.

Informatika: az internetes közléstípusok tartalmi megbízhatósága és vizuális megjelenése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Fotográfia kettős természete: reprodukció és manipuláció/"ábrázolat", reprezentáció, fotogenitás, fotószerűség, „fotós látásmód”, műfaj/műtípus/stílus a fotóművészetben, arculatterv, tipográfia, (fotografika).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Mozgóképi kifejezés	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A mozgókép műtípusainak, a mozgóképi kifejezés eszközeinek megértése és felhasználása. Mozgóképi közlés tervezése, megvalósítása irányítással.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgóképi kifejezés fontos állomásainak megismerése, lényeges összefüggések megértése (pl. a film létrejöttének tanár által segített, tanulói feldolgozása, adatgyűjtés, illetve referátum összeállítása) a sajátos, mozgóképi nyelv megértése érdekében.
•	A film audiovizuális kifejezési módszereinek megismerése kreatív, kísérleti szemléletű gyakorlatokkal (pl. a „mozdulatlan kép megmozdul”– fényjáték megvalósítása egyszerű megoldások, eszközök, technika alkalmazásával, mint „szendvicsdia”, diavetítők, lencsék, üvegdarabok, színezett fóliák többszöri módosításokhoz, videokamera-, projektor- és számítógép-használattal, illetve hang hozzárendelésével a mozgóképhez). A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az audiovizuális értelmezés legfontosabb eszközeinek tudatosítása.
•	A kockánként beállított és felvett mozgókép alapsajátosságainak megismerése kreatív gyakorlatok során (pl. tárgymozgatásos és/vagy pixillációs technikával pár perces film készítése megadott témából, műből kiindulva – egy fotográfia, fényképsorozat, vers, novella, zene, hangmontázs, egy hangulatos köztér, vagy írásban megadott téma, cím alapján – hang, zene hozzárendelésével, illetve készítésével a mozgóképhez) az animációs technika néhány fontos lehetőségének feltárása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: Kultúra és tömegkultúra. A média funkciói. Nézettségnövelő stratégiák. Sztárok. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. 

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció. Metaforikus kifejezőeszközök. Jellemábrázolás.

Informatika: az internetes közléstípusok tartalmi megbízhatósága és vizuális megjelenése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Technikai képfajta; fénykép, mozi/film, videó, fénymásolás, hologram, pillanatkép/fáziskép, vetítés, a mozgókép sajátos (alap)eszközei, experimentális művészet, akció, Bauhaus, absztrakt film, VJ-kultúra, animáció, „kockázás”, tárgymozgatás, pixilláció, stoptrükk, történet, cselekmény, elbeszélés, kísérleti film, etűd, videoklip, (fényjáték), („szendvicsdia”).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített, alakított környezet változásai	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok önálló kiválasztása. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Vizuálisan is értelmezhető jelenségek, folyamatok társadalmi és gazdasági ok-okozati összefüggéseinek megértése. Különböző korú és típusú tárgyak, és a tárgyakhoz kapcsolódó társadalmi jelenségek értelmezése. A kortárs építészet és a kortárs téralakítás megjelenéseinek értelmezése. A következtetések célirányos megfogalmazása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romantika, gótika, reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika, szecesszió) elemzése és összehasonlítása – különös tekintettel a formai, szerkezeti kapcsolódásokra és különbségekre –, illetve összehasonlítva a 20. század (modern, posztmodern) és kortárs építészeti stílusjegyek és térrendezés sajátos vonásaival, nemzetközi és magyar példák alapján. 
•	Kortárs környezetalakítás és térrendezés elemző vizsgálata a közvetlen környezetben.
•	Művészi, azaz a térrendezés kifejező szándékú felhasználásának rendszerező elemzése és kipróbálása (pl. land art, street art).
•	A divat szélesen értelmezett fogalmának (pl. öltözködés, életforma, lakberendezés) elemző vizsgálata és értelmezése, reflektálva annak társadalmi összefüggéseire is.
•	A divat és hagyomány kapcsolatának vizuális értelmezése (pl. hagyományos ruhadarab áttervezése, átalakítása, hagyományos díszítmény felhasználásával póló mintatervezés).
•	A kulturális értékmegőrzés (pl. környezet- és műemlékvédelem) lehetőségének vizsgálata, az eredmények képes és szöveges feldolgozása, összegzése különös tekintettel annak felhívó jellegére.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposzok, archetípusok állandó és változó jelentésköre. Könyvtárhasználat.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák  fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Modern, posztmodern, konstruktív-dekonstruktív térrendezés, organikus építészet, Bauhaus, funkcionalizmus, divat, társadalmi norma, szubkultúra, értékmegőrzés.	

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, illetve hangsúlyt kapjanak a magyar művészet- és építészettörténetben megtalálható leglényegesebb példák is. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, építészet- és tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

A fejlesztés várt eredményei	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális közlés, kifejezés eszközeinek önálló, célnak megfelelő használata az alkotó- és befogadótevékenység során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	A médiatudatos gondolkodás magasabb szintjénak elérése tömegkommunikációs eszközök és formák összetettebb, rendszerező ismerete alapján.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos és önálló alkalmazása az alkotótevékenységekben.
•	A tervezett, alakított környezet komplex értelmezése, reflektálva a társadalmi, környezeti problémákra is.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Legfontosabb kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet legfontosabb elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak rendszerező ismerete.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások elemzése, összehasonlítása során a műelemző módszerek összetett, komplex alkalmazása az ítéletalkotás érdekében.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása.
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium

4 évfolyamos gimnáziumi sportiskolai képzés
rajz és vizuális kultúra tantárgy helyi tanterve

9-10.évfolyam

9–10. évfolyam
Cél- és feladatrendszer

Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint eddig – a vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást.
A médiatudatosság fejlesztését különösen indokolja a kortárs társadalom igénye, amely a fiatalok médiahasználati szokásai miatt egyre fontosabb szerepet kap az adott iskolaszakaszban. E fejlesztés fontosságának hangsúlyozása különösen indokolt az adott tantárgyban, hisz az információs csatornák gazdagodása a szöveges információbefogadás mellé felzárkóztatja a vizuális információk tudatos befogadásának fontosságát is, mivel az információk forrása és jellege alapján szöveg és kép együtt értelmezése napjainkban gyakoribb jelenség valós élethelyzetekben. A médiatudatosság fejlesztésének tehát egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés.
A fentiekből is következik, hogy e korosztályban kevéssé a kifejező szándékú rajzi, festészeti produktumok létrehozása a cél, mint inkább a tervezői gondolkodás fejlesztése, illetve a technikai médiumok felhasználásával létrehozható produktumok elkészítése, amely egyúttal hozzájárul a digitális kompetencia fejlesztéséhez. Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint az előzőben – a vizuális kultúra részterületei közül a „Vizuális kommunikációhoz” kapcsolódó fejlesztés kerül előtérbe, amely közvetlen kapcsolatban van a médiafogyasztás tudatosságának erősítésével, illetve a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület vizsgálatával a környezettudatos életforma jelentőségének megértése és elfogadása nyer fontosságot. Miután a tantárgy kultúraközvetítő szerepe erősödik, egyre lényegesebb a befogadó tevékenység jelenléte a tanórán, méghozzá más kapcsolódó tárgyakban szerzett ismeretek, tapasztalatok koherens felhasználásával.
Az alsóbb iskolaszakaszban (5–8. évfolyamon) a gyerekek már ismerkedtek a különböző kultúrák és korok vizuális művészeti megjelenéseivel, e szakaszban az ismeretek rendszerezése, szintézise, illetve az esetleges kronologikus megközelítésen túl egy problémaközpontú közvetítés ígér hatékonyságot. 
A gimnázium 9–10. évfolyamán a tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítására, többféle értelmezési kontextusban helyezésére. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Nyitott és motivált az IKT nyújtotta lehetőségek kihasználásában. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

9. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra 

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret    5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel). Tartalom, téma: hangszerek formájából kiinduló képalkotás, mintatervezés. A zene tartalmát kifejező jel, piktogram, embléma tervezése.
•	 Művészeti alkotások és természeti formák kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, pl. stilizálás, jelalkotás, léptékváltás, nagyítás. Tartalom, témák: képalkotás és alkalmazott grafikai tervek készítése műalkotások és a látott formák részleteinek felhasználásával, pl. bélyeg tervezése, 
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció). 
Tartalom, témák: a tanulmányrajz részletének nagyításával képzett képalkotás. Felületalkotás: faktúravariációk készítése.
•	Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom).
 Tartalom, témák: színszótár készítése, a színek csoportosítása adott szempontok alapján, pl. kémiai eredetű
festékszínek, tulajdonnevekről elnevezett színek stb. Szubjektív színek: egy adott személy tulajdonságainak kifejezése színekkel. Nonfiguratív én-kép festése. Pillanatnyi hangulat kifejezése kalligrafikus jelekkel.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.
Tartalom: a sík-és térábrázolás jellemzői; ábrázolási konvenciók pl.: a jellemző nézetek törvénye, a hatalomnak megfelelő méretábrázolás; 
•	Művészettörténeti korszakok (pl. őskor, ókor, korakeresztény, népvándorlás kora, romanika és gótika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
Tartalom, téma: a műalkotások elemzése és értelmezése. A különböző kompozíciós megoldások jellemzői. Jellegzetes kompozíciós megoldások a festészetben és a szobrászatban. Leggyakoribb kompozíciós eszközök. 

•	A perspektivikus, az axonometrikus és a vetületi ábrázolás jellemzőinek megfigyelése a műalkotásokon. Az ábrázolási rendszerek jellemzőinek ismerete, a szerkesztés elvei. Rekonstrukciós feladatok.
A térbeliség kifejezésének módjai (vonallal, tónussal, színekkel). 
	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű tárgyfotó stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
     Tartalom, téma: a gótikus kódexek; betűstílusok; múzeumi katalógus tervezése adott témához.
	
Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. 

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); anyag(szerűség), művészkönyv/art-book.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret  4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
Tartalom, téma: a vizuális közlés formái; saját tervezésű tárgy reklámkampányának megtervezése (célközönség ismerete, csomagolás, embléma, szlogen, reklámplakát, forma-és szövegfolt, reklámfilm, kísérőzene).
Görög istenek tevékenységét reklámozó plakát készítése (szimbólumok, attribútumok, felirat, színkontraszt, kompozíciós hangsúly)

	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció.. A reklám hatásmechanizmusa. Valóságábrázolás és hitelesség, valószerűség, virtuális valóság. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Megadott, vagy szabadon választott téma alapján komplex mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása.
Tartalom, téma: képsorozatok az ókorban (a sumer uri zászló, a Traianus-oszlop. Az állóképek és a mozgókép hatásmechanizmusa. Kompozíciós megoldások, a kiemelés képi eszközei.
•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom, témák: egy tanult műalkotásból kiinduló élőkép készítése, a kép történetének továbbgondolása (képfolytatás, rövidfilm stb).
Szerepjáték: a képen látott állóképi mozdulatok folytatása és ábrázolása.
Középkori bestiárium: animációs film készítése a lények mozgásáról (fotósorozat, hangok, zörejek, zenekíséret).	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Ember alkotta objektumok és azok jellemző környezetének elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében. Pl. nagy térmélységű, geometrikus elemekből álló szerkezet tervezése és festése a színperspektívát hangsúlyozó színekkel.
•	Tárgy- és épülettervezés a közvetlen környezet valós problémáira (pl. iskolai szelektív hulladékgyűjtő, iskolabútor) a műszaki jellegű ábrázolás legfontosabb sajátosságainak az alkalmazásával (pl. méretezés, vonalfajták, több nézet) szerkesztéssel és szabadkézi rajzban.
•	Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. 

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában. 
Tartalom, témák: axonometrikus vagy perspektivikus szerkesztéssel tervezett egyszerű bútor, épület vagy szobabelső. Ugyanannak a formának az ábrázolása különböző szemmagasságból. Az épület stílusához alkalmazkodó épületdísz tervezése, pl. kapukopogtató. Régi korok motívumainak megjelenése a mai divatban.
•	    Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek. Tartalom, témák: pl. labirintus, többértelmű tér, különböző nézetek egy látványon belül, lehetetlen alakzatok tervezése és makettezése.	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romanika, gótika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján. Az összehasonlítás szempontjai: tér-és tömegalakítás, tartószerkezetek, térlefedés, építőanyagok, az építés technikája, épületdíszítés, kapcsolat a társművészetekkel, 
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Középkori oszlopok motívumaiból kiinduló díszlet vagy jelmez tervezése.
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése.
Jellegzetes férfi és női öltözékek ókortól a gótikáig. Rangjelző színek és formák a viseletekben. A régészeti leletek tanulságai.
•	A műemlékek, vagy műemlék jellegű épületek helyzetének és esetleges hasznosításának vizsgálata a közvetlen környezetben. Tartalom, téma: a lakóhely közelében lévő műemléképület elemzése: történet, adatok, rajz, fénykép, a felújítás dokumentumai.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A látványt legyen képes lerajzolni, tudja a jelenség egyes tulajdonságait kiemelni. Emlékezet, képzelet alapján is legyen képes a látványt, vagy kitalált tárgyat megrajzolni. A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.
MŰTÁRGYLISTA
ŐSKOR
1. Stonehenge, bronzkor
2. Őskori lakóházak (pl. (Çatal-Hüyük, Jerichó, Harappa, Mohendzso-Daro), Kr. e. 6000 k.
3. Willendorfi Vénusz, felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Bécs, Naturhistorisches Museum)
4. Lausseli Vénusz (kő dombormű), felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Franciaország)
5. Szegvár-Tűzkövesi „Sarlós isten”, újkőkor - Tiszai kultúra, (Szentes, Koszta József Múzeum)
6. Szkíta aranyszarvas Zöldhalompusztáról, vaskor Kr. e. 400 k. (Budapest, Magyar Nemzeti Múzeum) (=MNM)
7. Őskori barlangfestmények (lascaux-i, altamirai), felső paleolitikum Kr. e. 15 000 k.

ÓKORI EGYIPTOM
8. Gizai piramisegyüttes - kül. Kheopsz fáraó piramisa, óbirodalom, Kr. e. 2600-2500 k.
9. Ámon-Ré-templom, középbirodalom, Kr. e. XVI-XII. sz. Karnak
10. II. Ramszesz sziklatemploma, újbirodalom, Kr. e. 1300 k. Abu-Szimbel
11. Írnok (festett mészkő), óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Párizs, Louvre)
12. Falusi bíró, óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
13. Nofretete fejszobra, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen - Charlottenburg)
14. Anubisz szobra, Tutenchamon sírjából, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
15. Echnaton fáraó családjával (kő dombormű), Aton kultusz, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen)
16. Medumi ludak (falfestmény), óbirodalom, Kr. e. 2550 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
17. Halastó, thébai sír (falfestmény), Kr. e. 1400 k. (London, British Museum)
18. „Fáraó vadászaton”, thébai (falfestmény), Kr. e. XIV. sz. (London, British Museum)
19. Tutenchamon arany halotti maszkja, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
20. Bútorok Tutanhamon sírleletéből (pl. Tutanhamon fáraó trónusa), Kr. e. XIV. sz. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)

ÓKORI MEZOPOTÁMIA
21. Zikkurat, Kr. e. 2000 e. Ur
22. Lamassu (kapuőrző démon), Kr. e. VIII. sz. (Berlin, Staatliche Museen)
23. Babiloni Istaar kapu, Kr. e. 570 k. (Berlin, Staatliche Museen)
24. Alabástrom női fej Urukból, Kr. e. 2800 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
25. Bikafejes hárfa Urból, Kr. e. 2500 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
26. Gudea, Lagas uralkodója italáldozatot mutat be, Kr. e. 2120. (Párizs, Louvre)
27. Sumér ékírásos tábla (vagy pecsételőhenger), Kr. e. 2000 k. (London, British Museum)

ÓKORI GÖRÖGORSZÁG
28. Knósszoszi palota, Kr. e. XVI. sz. Kréta
29. Mükénei fellegvár (kül.: Oroszlános kapu), Kr. e XIV-XIII. sz.
30. Parthenon - Pheidiasz, Kr. e. V. sz. Athén
31. Egy görög színház (pl. delphoi vagy epidauroszi színház)
32. Athéni akropolisz, Kr. e. 447-434. - kül. Niké-templom, Erechteion
33. Zeusz oltár, Kr. e. 180. (Berlin, Pergamon Múzeum)
34. Kurosz-szobor Athénból, Kr. e. 600 k. (New York, Metropolitan Museum)
35. Mürón: Diszkoszvető, Kr. e. 450 k. (Róma, Museo Vaticano)
36. Polükleitosz: Lándzsavivő, Kr. e. 450-440 k. (Nápoly, Museo Nazionale)
37. Praxitelész: Knidoszi Aphrodité, Kr. e. 350-340. (Róma, Museo Vaticano)
38. Delphoi kocsihajtó, Kr. e. 470 k. (Delphi Múzeum)
39. Szamothrakéi Niké, Kr. e. 200 k. (Párizs, Louvre)
40. (Rodoszi Athanadórosz, Agészandrosz és Polüdórosz): Laokoón Kr. e. II. sz. (Róma, Museo Vaticano)
41. Egy feketealakos vázakép (pl. Dionüszosz és bacchánsnők ábrázolással, Párizs, Bibliothčque Nationale)
42. Egy vörösalakos vázakép (pl. Orvietói kehelykratér Héraklész és társai, Párizs, Louvre)
43. Pergamoni Héphaiszteón padlómozaikja, Kr. e. 150 k. (Berlin, Staatliche Museen)

ETRUSZK, RÓMAI
44. Etruszk sírszarkofág házaspár portréjával, Kr. e. 625. (Róma, Museo Nazionale, Villa Giulia)
45. Colosseum, 70-90. Róma
46. Pantheon, 118-128 k. Róma
47. Vettiusok háza, I. sz. Pompei
48. „Vesta-templom”, I. sz. Róma
49. Római vízvezeték (pl. Segovia, Nimes)
50. Forum Romanum rekonstrukció
51. Traianus oszlopa, 110 k. Róma
52. Constantinus diadalíve, 312-315 k. Róma
53. Augustus szobra, I. sz. Róma
54. Marcus Aurelius bronz lovasszobra, 170 k. (Róma, Museo Capitolino)
55. Egy római portrészobor (pl. Caligula, Brutus, Vespasianus, Constantinus)
56. A Misztérium villa falfestmény (egy részlete), Kr. e. I. sz. 2/3.

KORAKERESZTÉNY
57. Santa Sabina, 422-432. Róma
58. San Apollinare in Classe és mozaikjai, VI. sz. Ravenna
59. Palotakápolna, 805. Aachen
60. Jó pásztor, mozaik, V. sz. Ravenna, Galla Placidia
61. Durrow-i Kódex, 7. sz. vagy a Kellsi kódex, VIII. sz. (Dublin, Trinity College)
NÉPVÁNDORLÁS KORA
62. Galgóci tarsolylemez, X. sz. (MNM)
63. Nagyszentmiklósi kincs, 800 k. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
64. Sankt galleni kolostor tervrajza 830 k. (Sankt Gallen, könyvtár)
65. Szarmata korongos fibula, III. sz. (MNM)
66. Germán sasfibula, VI. sz. (Nürnberg, Germanisches Nationalmuseum)
67. Avar szíjvég (pl. klárafalvi - Szeged, Móra Ferenc Múzeum)
68. Fejedelmi szablya markolata (Attila kard) X. sz. (Bécs, Schatzkammer)
69. Honfoglaló magyarok öltözete, rekonstrukció (MNM)

BIZÁNC
70. Hagia Sophia, VI. sz. Konstantinápoly
71. San Vitale, 532-547. és mozaikjai, 574 k. Ravenna
72. Szófia Székesegyház, XI. sz. Kijev
73. Nikopeia Istenanya, X. sz. (Velence, San Marco)
74. Trónoló Istenanya, 1280 k. (Washington, National Gallery of Art)
75. (Andrej) Rubljov: Szentháromság, 1430 k. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
76. Sztaurotéka, X. sz. (Limburg, Székesegyházi Kincstár)

ROMANIKA
77. Maria Laach, bencés templom, XI-XIII. sz. (Koblenz mellett)
78. Pisai dóm, XI-XIII. sz.
79. Pontigny-i ciszterci templom, 1140-1170.
80. Szt. Mihály-templom, 1033. Hildesheim
81. Bencés apátsági templom, XIII. sz. Ják
82. Ciszterci templom, XIII. sz. eleje, Bélapátfalva
83. Csempeszkopácsi plébániatemplom, XIII. sz. 2/2
84. Szent István szarkofágja, XI. sz. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
85. Háromkirályok dombormű, XII. sz. a pisai dóm bronzkapujáról
86. Maiestas Domini, 1123 k. Clemente apszisából (Barcelona, Katalán Múzeum)
87. Koronázási palást, XI. sz. (MNM)
88. Bayeux-i kárpit, 1080 k. (Bayeux, Bibliothéque Municipale)
89. Magyar Szent Korona, XI-XIII. sz. (Parlament, Budapest)
90. Királyfej Kalocsáról, XIII. sz. (Budapest, Magyar Nemzeti Galéria = MNG)
91. Winchesteri biblia (H-iniciálé), 1150-1160. (Winchester, Cathedral Library)

GÓTIKA
92. Párizsi Notre Dame, 1163-1250.
93. Amiens-i székesegyház, 1236-(1389)
94. Chartres-i székesegyház, 1194-1220.
95. Ca d’Oro palota, XV. sz. Velence
96. Cambridge-i King’s College Chapel 1446-1515.
97. Szent Vitus székesegyház, XIV. sz. Prága
98. Nyírbátori (ma) református templom, XV. sz. vége
99. Veleméri templom, XIV. sz.
100. Vajdahunyad vár, XV. sz. Vajdahunyad
101. Utolsó ítélet, XV. sz. 1/2. Kassa, Szent Erzsébet-templom északi kapuzata
102. Uta és Ekkehard szobra, 1250. Naumburg, dóm
103. Veit Stoss: Mária oltár, 1477-1483 k. Krakkó, Mária-templom
104. Kolozsvári Márton és György: Szent György, bronz, 1373. (Prága, Národni Galeri)
105. Chartres-i katedrális üvegablakai (pl. Mária halála), XIII. sz.
106. Cimabue: Trónoló Madonna, XIII. sz. vége (Firenze, Uffizi)
107. Giotto: Szent Ferenc élete, freskósorozat, XIII. sz. vége (Assisi, San Francesco)
108. Simone Martini, Lippo Memmi: Angyali Üdvözlet, 1323. (Firenze, Uffizi)
109. Kolozsvári Tamás: Kálvária, 1427. (Esztergom, Keresztény Múzeum)
110. M. S. Mester: Selmecbányai oltárképei, 1508. kül. Mária és Erzsébet találkozása (MNG)
111. Lőcsei Pál: Lőcsei Szent Jakab-templom főoltára, 1508-1517.
112. Wilton diptichon, 1400 k. (London, National Gallery)
113. Avignoni Pietŕ, XV. sz. (Párizs, Louvre)
114. Limbourg fivérek: Május, Berry herceg hóráskönyvéből, 1410 k. (Chantilly, Musée Condée)
115. Magyar Anjou Legendárium, XIV. sz. 1/2 (Róma, Museo Vaticano; New York, Morgan Library; Szentpétervár, Ermitázs)
116. Képes Krónika, 1360 k. (Budapest, Országos Széchényi Könyvtár = OSZK)
117. Szent László fejereklyetartó, 1425 e. (Győr, Székesegyház)
118. Suki-kehely, XV. sz. közepe (Esztergom, Főszékesegyházi Kincstár)
119. Az egyszarvú legendája, gobelinsorozat, (Párizs, Musée Cluny)
120. Szent László legenda, 1420-as é. (Kakaslomnic)
121. Muránói üvegtárgy (pl. Baldovierik esküvői edénye) XV. sz. (Murano, Üvegmúzeum)
EURÓPÁN KÍVÜLI KULTÚRÁK
393. Sziklarajzok Tassziliből (Kr. e. IV. ée.)
394. Nagy Zimbabve (XIV-XV. sz.) (Mozambik)
395. Táncmaszk Elefántcsontpartról
396. Ősszobor Indonéziából (NM)
397. Húsvét-szigeti kőszobrok (Polinézia)
398. Auszráliai kéregfestmény (NM)
399. Vadkanmaszk fából (Melanézia) (NM)
400. Bábfigura (Wayang - Indonéziából) (NM)
401. „Nazca vonalak”, Kr. e. 200-Kr. u. 350. (Peru)
402. Machu Picchu, XVI. sz. (Peru)
403. A Nap piramisa, IV-IX. sz. (Teotihuacan)
404. Nagy Jaguár-templom (maja), 300-900. (Tikál)
405. Halotti maszk IV-V. sz. (Teotihuacan, Párizs, Musée de l’Homme)
406. A Nap Köve (azték naptár) XV. sz. (Mexico City, Nemzeti Antropológiai Múzeum)
407. Totemoszlop Északnyugat-Amerikából (Drezda, Museum für Völkerkunde)
408. Puebló, 350-1300. Mesa Verde
409. Cordobai nagymecset (IX-X. sz.)
410. Kászim pasa dzsámija (1543-1546. Pécs)
411. Királyfürdő (1566-1587. Buda)
412. Gül Baba türbéje (Buda)
413. Kethüda-dzsámi, minaret (VIII. sz. Eger)
414. Ladik imaszőnyeg, 6 oszlopos (XVIII. sz. Budapest, Iparművészeti Múzeum)
415. Korán-lap (Arany Toll kalligráfiája), (1186. Dublin, Ch. Beatty Könyvtár)
416. Nagy Sztúpa (Kr. e. III-I. sz. Szancsi)
417. A 26. adzsantai barlangtemplom belseje (640 k.)
418. Radzsarani-templom (XI-XIII. sz. Bhuvanesvar, India)
419. Szúrja a Napisten, kősztéle (XIII. sz.)
420. Buddha Sákjamuni fej Gandharából (himalájai pala) (II-III. sz. Budapest, Hopp F. Keletázsiai Múzeum)
421. Siva Nataradzsa - Táncoló Siva (bronz) (XII-XIII. sz. Amszterdam, Museum van Aziatische Kunst)
422. Lótuszvirágot tartó bódhiszattva (falfestményrészlet) (az 1. számú adzsantai barlangtemplomból, 600-650 k.)
423. Rádzsput miniatúra (Krisna és Rádha a ligetben, XVIII. sz.)
424. Szteatitpecsételők az Indusvölgyi kultúrából (Új Delhi, National Museum)
425. Kínai Nagy Fal, Csin-dinasztia (Kr. e. VI-III. sz. 220-ig)
426. A „Tiltott város” - a pekingi császári palotaegyüttes részlete, a nagy csarnokkal, Ming- és Csing-korszak
427. Föld alatti folyosórendszer a kínai „cseréphadsereg”-gel (Csin-si Huang-ti császár sírjához), Kr. e. 220-210. Lintong Hszian mellett
428. Temetkezési zászlókép selyem alapon (Ma-vang-tui 1. számú sír, Nyugati Hang-kor Kr. e. 206-Kr. u. 8.) (Peking, Neue archaeologische Funde in China)
429. Buddha és kísérői a Gyémánt szutrából (fametszet) (868.) (London, British Museum)
430. Csien-lung: Porcelándoboz pecsétfestéknek (XVIII. sz.) (Budapest, IM)
431. Hórjudzsi buddhista templom Arany Csarnoka (VII. sz.) (Nara)
432. Részletek Kacura Rikju császári villa tavaskertjéből a Sókintei nevű teaházzal (XVII. sz. e.) (Kioto)
433. Kamakurai Nagy Buddha-szobor (XIII. sz.)
434. Kacusika Hokusai: Déli szél és szép idő. A Fudzsijama harminchat képe sorozatból (1823-1829.) (Tokió, Heibonsha Publisher Ltd.)
435. No-maszk (XVI. sz.) (Tokió, Nemzeti 

10. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).Tartalom, téma: a zene és a képzőművészet kapcsolata.Dombormű készítése assemblage technikával.  A környezetvédelmet hangsúlyozó fotokollázs, vagy drogellenes plakát készítése. 
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel). Tartalom, téma: Régi korok festményeinek átalakítása: a szereplők átöltöztetése napjaink viseletébe. Szürrealista tárgy készítése az eredeti rendeltetés megváltoztatásával. Kép a képben átalakítás: képrészletek felcserélése, képötvözés, műalkotások szereplőinek helyettesítése tárgyakkal. Montázselven alapuló képmanipuláció.
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció).
Tartalom, téma: vonalas és tónusos formatanulmány készítése (pl. fakéreg), a tanulmányozott forma átalakítása (pl. megszemélyesítés, színmódosítás, mintaritmus). Szimbolikus formák.
•	Stílusirányzatok (pl. kubizmus, expresszionizmus, op-art) formai, technikai megoldásainak az adott célnak megfelelő (pl. érzelmek kifejezése nem figuratív megjelenítéssel, látható dolgok megjelenítésének leegyszerűsítése) alkalmazása saját, kifejező szándékú alkotásokban.
Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom). Tartalom, téma: érzelmek, hangulatok, tulajdonságok kifejezése csak színekkel és faktúrával. Pl. az élet mulandóságára figyelmeztető vanitas-csendélet festése. Emberi tulajdonságokat vagy érzelmeket kifejező jelképes kapu tervezése. Egy forma kidolgozása expresszionizmusra jellemző torzításokkal és színhasználattal.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. A technikai képalkotás – fotográfia, mozgókép – műtípusainak, kifejezőeszközeinek ismerete és értelmezése azok képzőművészeti kapcsolódásaival.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás, táj, csendélet), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.Tartalom, téma: látvány utáni tanulmányrajzok, fázisrajzok, mozdulatvázlatok (kroki) készítése álló és ülő alakról. Kompozíciós megoldások a különböző művészeti stíluskorszakokban és stílusokban (pl. a fény szerepe a barokk festményeken, a perspektíva szerepe a főalak kiemelésében a reneszánsz festményeken).
•	Művészettörténeti korszakok (pl. reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység). 
•	A fotóművészet. Digitális fotózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgard, avantgard irányzatok, kortárs képzőművészet, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, eseményművészet.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű fotó-önarckép stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
    Tartalom, témák: portré átalakítása pop-art stílusban (tiszta színekre épülő színvariációk készítése). Képvers készítése a tartalom és a vizuális forma egységével. Betűkompozíciók.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
Tartalom, témák: arculattervezés, névjegykártya, ex-libris tervezése (teljes név vagy monogram). A plakát jellemzői és különböző plakáttípusok. 
•	Vizuális közlés szöveggel és képpel a médiaipar területéhez kapcsolódóan (pl. televíziós műsorrend írása különféle szempontok alapján, majd műsor-újságoldal tervezése, összeállítása képekkel kiegészítve, internet- és megfelelő szoftverhasználattal). A vizuális és szöveges üzenet külön-külön és együttes jelentésváltozásának megértése összetettebb kommunikációs szituációban.
Tartalom, témák: tipográfiai tervezés szempontjai. Újságcímlap, vagy könyvborító tervezése.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: a médiaipar működése, műsorgyártás.

Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. A számítógépes szövegvilág; az elektronikus tömegkommunikáció. 

Informatika: Információk és a közlési cél. A médiumok, közléstípusok tartalmi megbízhatósága, esztétikai értéke.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); intermédia, anyag(szerűség), művészkönyv/art-book, műsorrend.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	
A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. A filmművészet műfajai. Műfajok és műsortípusok a Tv-ben.
•	A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
•	A tv-reklám és a videoklip sajátosságainak elemzése különféle szempontok alapján (pl. hangulatkeltés, montázs, sztereotípia, eredeti megoldások, célközönség) a valószerűség, a hatásmechanizmus problémakörének felismerése, tudatosítása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Médiaipar működése. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció. Műfajfilm, szerzői film. A reklám hatásmechanizmusa.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben, a tömegkommunikációban.

Informatika: A kommunikációs eszközök hatása a mindennapi életre és a társadalomra. Globális információs társadalom. A fogyasztói viselkedést befolyásoló tényezők.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	    Megadott vagy szabadon választott téma alapján komplex munka, mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása. Tartalom, téma: a mozgás és az idő megjelenítése állóképek sorozatával. Képsorozatok. Kronofotográfia. Szimultaneizmus.

•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom: A mozgóképi közlésmód és a mozgókép kifejezőeszközei: plánok, filmtrükkök, képgyűjtés különböző plánokról. A figyelemirányítás filmes eszközei. A kép és a zene összhangja.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	   Ember alkotta objektumok (pl. épületek, építmények) és azok jellemző környezetének (pl. formai kapcsolódás – F. L. Wright: Vízesésház; Utzon: Operaház Sydney-ben; környezetbe olvadás, álcázás – camouflage jelenség) elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	    Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében.
•	    Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.
(Ready-made-ek/kész tárgyak fotózása, és a tárgy elemzése műalkotásként. )	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. Rendszeralkotás: elemek elrendezése adott szempontok szerint.

Biológia-egészségtan: lakókörnyezet és természetes élőhelyek.

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában.Tartalom, téma: városi közlekedésre alkalmas autó tervezése; a jövő autója. 
•	Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek (pl. adott színházi mű díszlete) tervezése és makettezése.
Tartalom, téma: a történelem híres kapui és a népművészet kapui. Tervezés: egy színház főbejárati kapujának terve a színház karakterét kifejező szimbolikus formákkal. Egy választott régi stíluskorszakot jelképező „időkapu” tervezése. A székely kapuk motívumai (minták és feliratok). 	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján.
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Tartalom, téma: formák, fazonok, motívumok (gyűjtés az öltözködés történetéből); önarckép készítése régi korok öltözékébe bújva; 
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése. Iparművészeti technikák alapvető ismerete: nemezelés, szövés, fonás, batikolás. Tárgykészítés egy választott technikával (pl. fonott karkötő, batikolt póló).
•	    A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház). Tartalom, téma: a jövő század korszerű lakóházának jellemzői (kutatómunka az interneten: új építőanyagok és épületszerkezetek, példák)	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók 
RENESZÁNSZ
122. Santa Maria del Fiore, 1296-1436. Firenze
123. (Filippo) Brunelleschi: Ospedale degli Innocenti, 1421 k. Firenze
124. (Benedetto) da Maiano - Cronaca: Palazzo Strozzi, 1498-1508. Firenze
125. (Donato) Bramante: Tempietto 1502-1505 k. Róma (San Pietro in Montorio kolostor)
126. (Andrea) Palladio: Villa Rotonda, 1550 u. Vicenza mellett
127. (Antonio da Sangallo)-Michelangelo: Palazzo Farnese, 1514-1550. Róma
128. Egy Loire menti reneszánsz kastély (pl. Chenanceaux, Chambord vagy Blois)
129. Vaszilij Blazsennij székesegyház,, XVI. sz. Moszkva
130. Budai vár és királyi palota, XIV-XVI. sz. és XVIII. sz., XIX-XX. sz.
131. Visegrádi királyi palota, XIV-XV. sz.
132. Bakócz-kápolna, 1506-1507. Esztergom
133. Sárospataki vár, XVI-XVII. sz.
134. (Lorenzo) Ghiberti: A firenzei Battistero bronzkapuja (Porta del Paradiso), 1430-as é.
135. Donatello: Gattamelata lovasszobra, bronz, 1447-1453 k. (Padova)
136. (Andrea del) Verocchio: Colleoni zsoldosvezér lovasszobra, 1480-as é. (Velence)
137. Michelangelo (Buonarotti): Pietŕ, márvány, 1498. (Róma, San Pietro)
138. Michelangelo (Buonarotti): Dávid, 1504. (Firenze, Accademia)
139. Michelangelo (Buonarotti): Lorenzo Medici síremléke, 1525. (Firenze, San Lorenzo-templom sekrestyéje)
140. Donatello: Dávid, 1430-1435. (Firenze, Museo Nazionale)
141. Visegrádi Madonna, 1480 k. (Visegrád, Mátyás Király Múzeum)
142. Massaccio: Szentháromság, freskó, 1427 k. (Firenze, Santa Maria Novella)
143. Fra Angelico: Krisztus levétele a keresztről, 1437-1440. (Firenze, Museo San Marco)
144. Piero della Francesca: Krisztus ostorozása, 1470 k. (Urbino, Palazzo Ducale)
145. (Sandro) Botticelli: Vénusz születése, 1485 k. (Firenze, Uffizi)
146. (Carlo) Crivelli: Angyali üdvözlet, 1486. (London, National Gallery)
147. (Andrea) Mantegna: Pietŕ, 1506. (Milánó, Brera)
148. Leonardo (da Vinci): Utolsó vacsora, 1495-1497. (Milánó, Santa Maria delle Grazie kolostor refektóriuma)
149. Leonardo (da Vinci): Szent Anna harmadmagával, 1498. (London, National Gallery)
150. Leonardo (da Vinci): Mona Lisa, 1503-1505. (Párizs, Louvre)
151. Leonardo (da Vinci): Vázlatok az emberalak tanulmányozásához vagy más tanulmányrajz
152. Raffaello (Santi): Esterházy Madonna, 1507-1508. (Budapest, Szépművészeti Múzeum = SZM)
153. Raffaello (Santi): Athéni iskola, freskó, 1509-1510. (Vatikán, Stanza della Segnatura)
154. Michelangelo (Buonarroti): Utolsó ítélet, freskó, 1537-1541. Vatikán, (Capella Sistina)
155. Giorgione: A Vihar, 1506 k. (Velence, Accademia)
156. Tiziano (Vecellio): Urbinói Vénusz, 1538. (Firenze, Uffizi)
157. (Benvenuto) Cellini: Sótartó, 1543. (Bécs, Hofmuseum)
158. Nyírbátori stallum, 1511. (MNM)
159. (Jan) Van Eyck: Arnolfini házaspár, 1433. (London, National Gallery)
160. (Rogier) van der Weyden: Angyali üdvölet (Párizs, Louvre)
161. (Hugo) van der Goes: Portinari oltár, 1475 k. (Firenze, Uffizi)
162. (Hieronymus) Bosch: Szénásszekér, 1480-1485. (Madrid, Prado)
163. (Albrecht) Dürer: Önarckép, 1498. (Madrid, Prado)
164. (Albrecht) Dürer: Melankólia, rézmetszet, 1514. (Berlin, Staatliche Museen)
165. (Mathias) Grünewald: Keresztrefeszítés az isenheimi oltárról, 1515. (Colmar, Múzeum)
166. ifj. (Hans) Holbein: (Jean de Dinteville és Georges de Selve) francia követek képmása, 1533. (London, National Gallery)
167. Id. (Pieter) Bruegel: Téli vadászat, 1565. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
168. Id. (Pieter) Bruegel: Parasztlakodalom, 1567. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
169. El Greco: Krisztus az olajfák hegyén, 1579 u. (SZM)
170. (Angelo) Bronzino: Toledói Eleonóra, XVI. sz. vége (Firenze, Uffizi)
BAROKK
171. Giacomo della Porta: Il Gesú homlokzata, XVI. sz. vége Róma
172. (Lorenzo) Bernini: Szent Péter tér, 1656-tól Róma
173. (Francesco) Borromini: San Carlo alle Quattro Fontane, 1667. Róma
174. (Jules Hardouin)-Mansart: A Versailles-i palota, 1678 u.
175. Melki bencés apátság, 1702-től
176. Drezdai Zwinger, 1711-1722.
177. Győri karmelita templom, 1721-1729.
178. Esterházy-kastély, XVIII. sz. Fertőd
179. Santa Maria-templom, XVIII. sz. Mexikó
180. Fellner Jakab: Líceum 1764. Eger
181. (Lorenzo) Bernini: Szent Teréz extázisa, márvány, 1647-1652. (Róma, S. Maria della Vittoria)
182. (Georg Raphael) Donner: Szent Márton és a koldus, 1735. (Pozsony, Szt. Márton plébániatemplom főoltára)
183. (Pieter Pauwel) Rubens: Amazonok harca, 1618. (München, Alte Pinakothek)
184. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A lövészegylet kivonulása (Éjjeli őrjárat), 1642. (Amsterdam, Rijksmuseum)
185. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A három kereszt (rézkarc), 1662.
186. Rembrandt (Harmensz van Rijn): Önarckép, 1665. (Köln, Wallraf Richartz-Museum)
187. (Diego) Velazquez: Breda átadása, 1635-1636. (Madrid, Prado)
188. (Diego) Velazquez: Udvarhölgyek, 1656-1657. (Madrid, Prado)
189. Vermeer van Delft: Festő és modellje, 1665-1670. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
190. (Michelangelo da) Caravaggio: Szent Pál megtérése, 1660 k. (Róma, S. Maria del Popolo)
191. (Georges de) La Tour: A születés, XVII. sz. 1/2. (Rennes, Musée de Beaux Arts)
192. (Andrea) Pozzo: Szent Ignác megdicsőülése, 1691-1694. Róma, San Ignazio mennyezetfreskója
193. Mányoki Ádám: II. Rákóczi Ferenc, 1712. (MNG)
194. (Giovanni Battista) Tiepolo: Freskó a würtzburgi érseki palotából, 1753.
195. (Franz Anton) Maulbertsch: A pásztorok imádása, 1758. (Sümeg, r. k. plébániatemplom)
196. (Franz) Sigrist: A négy fakultás, 1781. Eger, Líceum
197. Chippendale bútorok 1740-1780. (pl. könyvszekrény vagy szék fonadékos háttámlával)
KLASSZICIZMUS
198. British Museum, 1823-1844. London
199. Péchy Mihály: Nagytemplom 1805-1821. Debrecen
200. Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, 1837-1847. Budapest
201. Hild József: Főszékesegyház, 1839-1856. Esztergom
202. (Antonio) Canova: Mária Krisztina főhercegnő síremléke, 1789-1805. (Bécs, Augustinerkirche)
203. Ferenczy István: A szépmesterségek kezdetei (Pásztorlányka), 1820-1822. (MNG)
204. (Jacques-Louis) David: A Horatiusok esküje, 1784. (Párizs, Louvre)
205. (Jean Auguste-Dominique) Ingres: A nagy odaliszk, 1814. (Párizs, Louvre)
206. Id. Markó Károly: Visegrád, 1828. (MNG)
207. Wedgwood kerámia a XIX. sz. elejéről (pl. váza, 1805. London, Victoria & Albert Museum)
208. Copf stílusú bútorok (pl. kétajtós szekrény 1790 k. vagy felnyitható öltözőasztal XVIII. sz. vége, Budapest, Iparművészeti Múzeum)
ROMANTIKA, REALIZMUS
209. Parlament, 1840-1865. London
210. Kristálypalota 1851. - Londoni világkiállítás fotója
211. Operaház, 1860-1875. Párizs
212. (Alexander) Eiffel: Eiffel-torony, 1889. Párizs
213. Feszl Frigyes: Vigadó, 1859-1865. Budapest
214. Ybl Miklós: Operaház, 1875-1884. Budapest
215. Steindl Imre: Országház, 1885-1894. Budapest
216. A budavári Nagyboldogasszony plébániatemplom (Mátyás-templom), XIII-XV. sz. - 1874-1896. Schulek Frigyes - restaurálás
217. (Francois) Rude: Marseillaise, 1836. Párizs
218. Izsó Miklós: Táncoló paraszt, terrakotta, 1870. (MNG)
219. (Fancisco) Goya: 1808. május 3. 1814. (Madrid, Prado)
220. (Caspar David) Friedrich: Vándor a ködtenger felett, 1818 k. (Hamburg, Kunsthalle)
221. (Théodore) Gérciault: A Medúza tutaja, 1818-1819. (Párizs, Louvre)
222. (William) Blake: A teremtő, 1826. (Manchester, Whiteworth Gallery)
223. (Eugčne) Delacroix: A szabadság vezeti a népet, 1831. (Párizs, Louvre)
224. (William) Turner: Gőzhajó a hóviharban, 1842. (London, Tate Gallery)
225. (Pavel Andrejevics) Fedotov: Leánykérőben, 1848. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
226. (Gustave) Courbet: Bonjour Monsieur Courbet, 1854. (Montpellier, Musée Fabre)
227. (Jean-François) Millet: Kalászszedők, 1857. (Párizs, Louvre)
228. (Ilja) Repin: Hajóvontatók a Volgán, 1873. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
229. Borsos József: Nemzetőr, 1848. (MNG)
230. Madarász Viktor: Hunyadi László siratása, 1859. (MNG)
231. Székely Bertalan: Egri nők, 1867. (MNG)
232. Munkácsy Mihály: Tépéscsinálók, 1871. (MNG)
233. Szinyei Merse Pál: Majális, 1873. (MNG)
234. Barabás Miklós: Bittó Istvánné, 1874. (MNG)
235. Paál László: Út a fontenebleau-i erdőben, 1876. (MNG)
236. Zichy Mihály: Illusztráció a „Hídavatás”-hoz, 1877 u. (MNG)
237. Benczúr Gyula: Buda visszafoglalása, 1896. (MNG)
238. Lotz Károly: A zene apoteózisa, 1883-1884. (Budapest, Operaház mennyezetképe)
IMPRESSZIONIZMUS, POSZTIMPRESSZIONIZMUS
239. (Edouard) Manet: Reggeli a szabadban, 1863. (Párizs, Louvre)
240. (Edouard) Manet: Claude Monet csónakműtermében fest (A bárka), 1874. (München, Neue Pinakothek)
241. (Claude) Monet: A felkelő nap impressziója, 1872. (Párizs, Louvre)
242. (Edgar) Degas: Balettiskola, 1874. (Párizs, Louvre)
243. (Auguste) Renoir: A Moulin de la Galette, 1876. (New York, J. H. Whitney Gyűjtemény)
244. (Georges) Seurat: Vasárnap délután, 1884-1886.
245. (Paul) Cézanne: Mont-Sainte-Victoire, 1885-1887. (London, Courtauld Institute)
246. (Paul) Cézanne: Csendélet korsóval és gyümölcsökkel, 1887-1895. (Oslo, Nationalgalerie)
247. (Vincent) van Gogh: Önarckép, 1890. (Párizs, Jeu de Paume)
248. (Vincent) van Gogh: Út ciprusokkal (Országút éjjel), 1890. (Otterlo, Kröller-Müller Gyűtemény)
249. (Paul) Gauguin: Mi újság? (Tahiti nők) 1892. (Drezda, Gemaldegalerie Neue Meister)
EKLEKTIKA, SZECESSZIÓ, SZIMBOLIZMUS
250. (William) Morris-(Philip) Webb: Vörös ház, 1859. London
251. (Antonio) Gaudi: Sagrada Familia, 1884-től Barcelona
252. (Victor) Horta: Tassel-ház, 1892-1893. Brüsszel
253. (Charles Rennie) Mackintosh: Glasgow-i Művészeti Iskola, 1898 k.
254. (Joseph-Maria) Olbrich: A bécsi szecesszió épülete, 1898-1899. Bécs
255. Lechner Ödön: Postatakarékpénztár, 1899-1902. Budapest
256. Schikedanz Albert: Szépművészeti Múzeum, 1899-1906. Budapest
257. Kós Károly-Zrumecky Dezső: Madárház, 1908-1909. Budapesti Állatkert
258. Medgyaszay István: rákosmulyadi r. k. templom, 1910.
259. (Auguste) Rodin: A csók, 1894. Párizs, Rodin Múzeum
260. Fadrusz János: Mátyás király emlékmű, 1895-1902. Kolozsvár
261. Mednyánszky László: Csavargófej, 1908-1910. (MNG)
262. (Edward) Burne-Jones: A rémfej, 1887. (Stuttgart, Staatsgalerie)
263. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Ezek a hölgyek, 1895. (SZM)
264. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Jane Avril (litográfia), 1893. (Albi, Musée d’Albi)
265. (Gustav) Klimt: Judith, 1901. (Bécs, Österreichische Galerie)
266. (Edvard) Munch: Sikoly, 1893.
267. (Amadeo) Modigliani: Leányfej (Jeanne Hébuterne arcképe szemből), 1918. (Bern, mgt.)
268. Rippl-Rónai József: Kalitkás nő, 1892. (MNG)
269. Ferenczy Károly: Madárdal, 1893. (MNG)
270. Gulácsy Lajos: A varázsló kertje, 1904. (MNG)
271. Csontváry Kosztka Tivadar: Zarándoklás a cédrusokhoz Libanonban, 1907. (MNG)
272. Csontváry Kosztka Tivadar: Taormina, (MNG)
273. Csók István: A keresztapa reggelije, 1932. (MNG)
274. Rippl-Rónai József-Róth Miksa: Az Ernst Múzeum üvegablaka, 1912. Budapest
275. Thonet bútorok, 1851-től (pl. Thonet hajlított hintaszéktípusa 1860 vagy Thonet kerek ülésű standard széke, 1859. évi típus)
276. Henry van de Velde bútorai (pl. szecessziós szék és asztal 1895-ből)
277. A pécsi Zsolnay gyár egy tárgya a századfordulóról
XX. SZÁZAD ELSŐ FELE
278. (Louis) Sullivan: Carson, Pirie és Scott áruház, 1899-1904. Chichago
279. (Peter) Behrens: Hoechst festékgyár, 1920-1925. Berlin
280. (Walter) Gropius: A Bauhaus központi épülete, 1925-1926. Dessau
281. (Gerrit Thomas) Rietveld: Schroeder-ház, 1924. Utrecht
282. (Frank Lloyd) Wright: Vízesésház, 1936. Bear Run (Pennsylvania)
283. Hajós Alfréd: Margitszigeti Sportuszoda, 1930. Budapest
284. Molnár Farkas: Társasház, 1936. Budapest
285. (Maurice de) Vlaminck: A vörös fák, 1906. (Párizs, Musée National d’Art Moderne)
286. (Henri) Matisse: A vörös desszert, 1908. (Szentpétervár, Ermitázs)
287. (Pablo) Picasso: Az avignoni kisasszonyok, 1907. (New York, Museum of Modern Art)
288. (Pablo) Picasso: Guernica, 1937. (Barcelona)
289. (Georges) Braque: A portugál nő, 1911. (Basel, Kunstmuseum)
290. (Jean) Gris: Kávéházi csomag, kollázs, 1914. (Ulm, Museum)
291. (Umberto) Boccioni: Az izmok dinamizmusa, bronz, 1913. (New York, Museum of Modern Art)
292. (Marcel) Duchamp: Lépcsőn lemenő akt, 1912. (Philadelphia, Museum of Modern Art)
293. (Marcel) Duchamp: Forrás, 1917. (elveszett)
294. (Franz) Marc: A kék ló, 1911. (München, Lenbachhaus)
295. (Constantin) Brancusi: Alvó Múzsa, 1916. (Párizs, Musée d’Art Moderne)
296. (Vaszilij) Kandinszkij: Sárga, piros, kék, 1925. (Párizs, Nina Kandinszkij Gyűjtemény)
297. (Paul) Klee: Őszi hely, akvarell, 1921. (magántulajdon)
298. (Kazimir) Malevics: Vörös négyzet, 1914. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
299. (Piet) Mondrian: Kompozíció: Szürke struktúra színes síkokkal, 1918. (Zürich, Max Bill Gyűjtemény)
300. (Man) Ray: Lautréaumont mondásának illusztrációja, a Minotaure folyóiratból, 1933.
301. (Marc) Chagall: Az én kis falum, 1911. (New York, Museum of Modern Art)
302. (René) Magritte: A szóhasználat I. Ez nem pipa, 1928-1929. (New York, mggy.)
303. (Méret) Oppenheim: Prémes csésze, 1936. (New York, Museum of Modern Art)
304. (Salvador) Dali: A polgárháború előérzete, 1936. (Philadelphia Museum of Art)
305. Nemes Lampérth József: Háttal álló női akt, 1916. (Budapest, MNG)
306. Kassák Lajos: Képarchitektúra, fametszet, 1922. (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
307. Moholy-Nagy László: Fényrekvizítum, 1922-1930. (Eindhoven, Stedelijk van Abbe Museum)
308. Szőnyi István: Zebegényi temetés, 1928. (Zebegény, Szőnyi Múzeum)
309. Bernáth Aurél: Tél, 1929. (mgt.)
310. Derkovits Gyula: Viharban, 1931. (mgt.)
311. Medgyessy Ferenc: Anya, 1932. (MNG)
312. Vajda Lajos: Ezüst gnóm, 1940. (MNG)
313. Egry József: Napfelkelte, 1940. (MNG)
314. Bauhaus-ban tervezett tárgy (pl. Brauer Marcel: „funkcionalista” szék 1922 vagy csőszék 1926)
 XX. SZÁZAD MÁSODIK FELE
315. Le Corbusier: Ronchamp-i kápolna, 1955.
316. (Alvar) Aalto: Községháza, 1949-1953. Säynätsalo
317. (Pier Luigi) Nervi: Sportcsarnok, 1956-1957. Róma
318. (Frank Lloyd) Wright: Guggenheim Múzeum, 1946-1958. New York
319. (Tange) Kenzo: Olimpiai csarnokok, 1964. Tokio
320.(Renzo Piano - Richard Rogers): Pompidou központ, 1971-1977. Párizs
321. (Friedrich) Hundertwasser: Bécsi (Löwengassei) lakóház, 1980-1982. Bécs
322. Makovecz Imre: A Művelődés Háza, 1976-1982. Sárospatak
323. (Marino) Marini: Ló és lovas, fa, 1949-1950. (Zürich, Krayenbühl Gyűjtemény)
324. (Alberto) Giacometti: Az erdő (bronz), 1950. (Duisburg, Wilhelm Lehmbruck Gyűjtemény)
325. (Henry) Moore: Kétrészes fekvő alak (bronz), 1959. (művész tulajdona)
326. (Jean) Tinguely: Kerekeim, 1960-1961. (Budapest, Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeum = Ludwig)
327. (Joan) Miro: A hold fala, kerámia, 1960. (Párizs, UNESCO Palota kertje)
328. Somogyi József: Martinász, 1953. (Dunaújváros)
329. Borsos Miklós: Madár tojással, 1968.
330. Jovánovics György: Részlet a nagy Gilles-ből, 1967-1968. (mgt.)
331. Schaár Erzsébet: Az utca, 1974. (székesfehérvári kiállítás)
332. Varga Imre: Radnóti, 1969. (Mohács)
333. (Jackson) Pollock: No 14. 1948. (Westport, Connecticut, mggy.)
334. (Jean) Dubuffet: Metafizikus, 1950. (Winnetka-Illinois, mggy.)
335. (Francis) Bacon: Tanulmány Velázquez után: X. Ince pápa. 1953. (New York, mgt.)
336. (Jasper) Johns: Zászló narancsmezőben, 1957. (Köln, Wallraf Richart Museum)
337. (Roy) Liechtenstein: Tzing, 1962. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
338. (Andy) Warhol: Elvis, 1964. (Toronto, Art Gallery of Ontario)
339. (Rober) Rauschenberg: Turkey, 1965. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
340. Kepes György: Programozott fényjátékterv a bostoni kikötő számára, 1965-1967
341. (Victor) Vasarely egy op-art műve
342. (Nam June) Paik: Integrálzongora, 1958-1963. (Bécs, Museum Moderner Kunst)
343. (Frank) Stella: Lake City, 1960-1961. (Düsseldorf, Kunstmuseum)
344. (Allan) Kaprow: Háztartás, 1964. Happening (fotódokumentáció)
345. (Joseph) Kosuth: Egy és három szék, 1965.
346. (Joseph) Beuys: Főáram, 1967. Darmsadt (akció fotódokumentáció)
347. Szentjóby Tamás: Hülő víz, 1965. (mggy.)
348. Keserü Ilona: Forma, 1969. (mgt.)
349. Kondor Béla: Rajz, 1969. (Győr, Kolozsváry gyűjtemény)
350. Lakner László: Mosoly, 1969. (Budapest, Kiscelli Múzeum)
351. Pauer Gyula: Pszeudo, 1970. (mgt.)
352. Christo: Völgyzáró függöny, 1970-1972. (Colorado)
353. Haraszty István: Kalitka, 1973. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
354. (Claes) Oldenburg: Ruhacsíptető, acél, 1974. (USA, mggy.)
355. Erdély Miklós: Hűség, 1979.
356. (Cindy) Sherman: Cím nélküli állókép 48., 1979.
357. Ujházi Péter: Cirkusz, 1980. (Budapest, Ludwig)
358. Bak Imre: Ismert történet II., 1984. vagy Tao 1993. (Budapest, Ludwig)
359. Bukta Imre: Hajnali szabad permetezés, 1985. (Budapest, Ludwig)
360. ef. Zámbó István: Új magyar népművészet II. 1987. (Budapest, Ludwig)
361. Mauer Dóra: Hommage ŕ Joseph Hoffmann, 1990. (Budapest, Ludwig)
362. (Barbara) Kruger: A tested csatatér, 1989.
363. Fehér László: Kútbanéző, 1989. (Budapest, Ludwig)
364. (Rebecca) Horn: Concert for Anarchy, 1994 e.
365. Németh Ilona: Elementáris objekt, 1996.
366. Gerber Pál: Te egy kiválasztott vagy, 1996.
FOTÓ
367. (Eadward) Muybridge: Lovas fotók (1888 k.)
368. Moholy-Nagy László: Önarckép, (1922)
369. (Alexander) Rodcsenko: Telefonáló nő (1923)
370. (Man) Ray: Casati grófnő (1928)
371. Munkácsi Márton: Gyerekek (1928)
372. (Edward) Weston: Káposztalevél (1931)
373. (Andre) Kertész: Torzulás (sorozat), (1933)
374. (Henri) Cartier-Bresson:Vasárnap a Marne partján (1938)
375. (Robert) Capa: Kollaboránsnő Chartres-ból, (1944)
376. (Diane) Arbus: Vasárnap Brooklynban sétáló fiatal pár (1966)
377. (Richard) Avedon: Apám (1969 u.)
378. Escher Károly: Szénhordás
MAGYAR NÉPMŰVÉSZET
379. Dél-dunántúli tornácos ház alaprajza (XIX. sz.-ból)
380. Alföldi kontyosház (XIX. sz.-ból)
381. Egy szabadtéri néprajzi múzeum (pl. Szentendre, Hollókő, Göcsej)
382. Ácsolt láda Nógrád megyéből, Budapest, Néprajzi Múzeum (= NM) vagy Délkelet-Dunántúlról (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
383. Festett láda Komárom, Csongrád vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
384. Király Zsiga: Tükrös spanyolozással (XIX. sz.) (NM)
385. Egy sárközi, egy somogyi és egy baranyai szőttes (párnahéj, párnavég, abrosz vagy komakendő) (pl. a NM anyagából)
386. „Táblás”, vörös-fekete gyapjú szőttes Sóváradról (Románia) (Budapest, NM)
387. „Ábrahámos”, hímzett párnavég Csík megyéből (Románia) (NM)
388. Cifraszűr Békés vagy Hajdú megyéből (pl. a NM anyagából)
389. Női ködmön Somogy, Békés vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
390. Egy csákvári cserépedény (kásástál, nagytál vagy korsó)
391. Egy-egy cserépedény (tál, fazék, butélia vagy butykos) Hódmezővásárhelyről vagy Tiszafüredről
392. Miskakancsó Mezőcsátról (1848.) (NM) vagy Miskakancsó Mezőtúrról (NM)

A fejlesztés várt eredményei a 9–10. évfolyamos ciklus végén

	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek önálló alkalmazása az alkotótevékenység és a vizuális jelenségek elemzése, értelmezése során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, és egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Alapvetően közlő funkcióban lévő képi, vagy képi és szöveges  megjelenések árnyalt értelmezése.
•	Médiatudatos gondolkodás a tömegkommunikációs eszközök és formák rendszerező feldolgozása. 
•	A tervezett, alakított környezet forma és funkció összefüggéseinek felismerése, ennek figyelembe vételével egyszerű tervezés és makettezés.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos alkalmazása alkotótevékenységekben.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet alapvető elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak felismerése.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése összehasonlítása, műelemző módszerek alkalmazásával.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium

4 évfolyamos szakközépiskolai képzés
rajz és vizuális kultúra tantárgy helyi tanterve

9-11.évfolyam

9–10. évfolyam
Cél- és feladatrendszer

Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint eddig – a vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást.
A médiatudatosság fejlesztését különösen indokolja a kortárs társadalom igénye, amely a fiatalok médiahasználati szokásai miatt egyre fontosabb szerepet kap az adott iskolaszakaszban. E fejlesztés fontosságának hangsúlyozása különösen indokolt az adott tantárgyban, hisz az információs csatornák gazdagodása a szöveges információbefogadás mellé felzárkóztatja a vizuális információk tudatos befogadásának fontosságát is, mivel az információk forrása és jellege alapján szöveg és kép együtt értelmezése napjainkban gyakoribb jelenség valós élethelyzetekben. A médiatudatosság fejlesztésének tehát egyre fontosabb aspektusa a vizuális megfigyelés és értelmezés segítségével megvalósuló médiahasználat és médiaértés.
A fentiekből is következik, hogy e korosztályban kevéssé a kifejező szándékú rajzi, festészeti produktumok létrehozása a cél, mint inkább a tervezői gondolkodás fejlesztése, illetve a technikai médiumok felhasználásával létrehozható produktumok elkészítése, amely egyúttal hozzájárul a digitális kompetencia fejlesztéséhez. Ebben az iskolaszakaszban – csakúgy, mint az előzőben – a vizuális kultúra részterületei közül a „Vizuális kommunikációhoz” kapcsolódó fejlesztés kerül előtérbe, amely közvetlen kapcsolatban van a médiafogyasztás tudatosságának erősítésével, illetve a „Tárgy- és környezetkultúra” részterület vizsgálatával a környezettudatos életforma jelentőségének megértése és elfogadása nyer fontosságot. Miután a tantárgy kultúraközvetítő szerepe erősödik, egyre lényegesebb a befogadó tevékenység jelenléte a tanórán, méghozzá más kapcsolódó tárgyakban szerzett ismeretek, tapasztalatok koherens felhasználásával.
Az alsóbb iskolaszakaszban (5–8. évfolyamon) a gyerekek már ismerkedtek a különböző kultúrák és korok vizuális művészeti megjelenéseivel, e szakaszban az ismeretek rendszerezése, szintézise, illetve az esetleges kronologikus megközelítésen túl egy problémaközpontú közvetítés ígér hatékonyságot. 
A gimnázium 9–10. évfolyamán a tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítására, többféle értelmezési kontextusban helyezésére. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Nyitott és motivált az IKT nyújtotta lehetőségek kihasználásában. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

9. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra 

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret    5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel). Tartalom, téma: hangszerek formájából kiinduló képalkotás, mintatervezés. A zene tartalmát kifejező jel, piktogram, embléma tervezése.
•	 Művészeti alkotások és természeti formák kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, pl. stilizálás, jelalkotás, léptékváltás, nagyítás. Tartalom, témák: képalkotás és alkalmazott grafikai tervek készítése műalkotások és a látott formák részleteinek felhasználásával, pl. bélyeg tervezése, 
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció). 
Tartalom, témák: a tanulmányrajz részletének nagyításával képzett képalkotás. Felületalkotás: faktúravariációk készítése.
•	Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom).
 Tartalom, témák: színszótár készítése, a színek csoportosítása adott szempontok alapján, pl. kémiai eredetű
festékszínek, tulajdonnevekről elnevezett színek stb. Szubjektív színek: egy adott személy tulajdonságainak kifejezése színekkel. Nonfiguratív én-kép festése. Pillanatnyi hangulat kifejezése kalligrafikus jelekkel.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.
Tartalom: a sík-és térábrázolás jellemzői; ábrázolási konvenciók pl.: a jellemző nézetek törvénye, a hatalomnak megfelelő méretábrázolás; 
•	Művészettörténeti korszakok (pl. őskor, ókor, korakeresztény, népvándorlás kora, romanika és gótika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
Tartalom, téma: a műalkotások elemzése és értelmezése. A különböző kompozíciós megoldások jellemzői. Jellegzetes kompozíciós megoldások a festészetben és a szobrászatban. Leggyakoribb kompozíciós eszközök. 

•	A perspektivikus, az axonometrikus és a vetületi ábrázolás jellemzőinek megfigyelése a műalkotásokon. Az ábrázolási rendszerek jellemzőinek ismerete, a szerkesztés elvei. Rekonstrukciós feladatok.
A térbeliség kifejezésének módjai (vonallal, tónussal, színekkel). 
	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű tárgyfotó stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
     Tartalom, téma: a gótikus kódexek; betűstílusok; múzeumi katalógus tervezése adott témához.
	
Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. 

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); anyag(szerűség), művészkönyv/art-book.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret  4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
Tartalom, téma: a vizuális közlés formái; saját tervezésű tárgy reklámkampányának megtervezése (célközönség ismerete, csomagolás, embléma, szlogen, reklámplakát, forma-és szövegfolt, reklámfilm, kísérőzene).
Görög istenek tevékenységét reklámozó plakát készítése (szimbólumok, attribútumok, felirat, színkontraszt, kompozíciós hangsúly)

	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció.. A reklám hatásmechanizmusa. Valóságábrázolás és hitelesség, valószerűség, virtuális valóság. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Megadott, vagy szabadon választott téma alapján komplex mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása.
Tartalom, téma: képsorozatok az ókorban (a sumer uri zászló, a Traianus-oszlop. Az állóképek és a mozgókép hatásmechanizmusa. Kompozíciós megoldások, a kiemelés képi eszközei.
•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom, témák: egy tanult műalkotásból kiinduló élőkép készítése, a kép történetének továbbgondolása (képfolytatás, rövidfilm stb).
Szerepjáték: a képen látott állóképi mozdulatok folytatása és ábrázolása.
Középkori bestiárium: animációs film készítése a lények mozgásáról (fotósorozat, hangok, zörejek, zenekíséret).	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Ember alkotta objektumok és azok jellemző környezetének elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében. Pl. nagy térmélységű, geometrikus elemekből álló szerkezet tervezése és festése a színperspektívát hangsúlyozó színekkel.
•	Tárgy- és épülettervezés a közvetlen környezet valós problémáira (pl. iskolai szelektív hulladékgyűjtő, iskolabútor) a műszaki jellegű ábrázolás legfontosabb sajátosságainak az alkalmazásával (pl. méretezés, vonalfajták, több nézet) szerkesztéssel és szabadkézi rajzban.
•	Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. 

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában. 
Tartalom, témák: axonometrikus vagy perspektivikus szerkesztéssel tervezett egyszerű bútor, épület vagy szobabelső. Ugyanannak a formának az ábrázolása különböző szemmagasságból. Az épület stílusához alkalmazkodó épületdísz tervezése, pl. kapukopogtató. Régi korok motívumainak megjelenése a mai divatban.
•	    Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek. Tartalom, témák: pl. labirintus, többértelmű tér, különböző nézetek egy látványon belül, lehetetlen alakzatok tervezése és makettezése.	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romanika, gótika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján. Az összehasonlítás szempontjai: tér-és tömegalakítás, tartószerkezetek, térlefedés, építőanyagok, az építés technikája, épületdíszítés, kapcsolat a társművészetekkel, 
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Középkori oszlopok motívumaiból kiinduló díszlet vagy jelmez tervezése.
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése.
Jellegzetes férfi és női öltözékek ókortól a gótikáig. Rangjelző színek és formák a viseletekben. A régészeti leletek tanulságai.
•	A műemlékek, vagy műemlék jellegű épületek helyzetének és esetleges hasznosításának vizsgálata a közvetlen környezetben. Tartalom, téma: a lakóhely közelében lévő műemléképület elemzése: történet, adatok, rajz, fénykép, a felújítás dokumentumai.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A látványt legyen képes lerajzolni, tudja a jelenség egyes tulajdonságait kiemelni. Emlékezet, képzelet alapján is legyen képes a látványt, vagy kitalált tárgyat megrajzolni. A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, míg a magyar művészettörténetében megtalálható leglényegesebb példák is bemutatásra kerüljenek. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.
MŰTÁRGYLISTA
ŐSKOR
1. Stonehenge, bronzkor
2. Őskori lakóházak (pl. (Çatal-Hüyük, Jerichó, Harappa, Mohendzso-Daro), Kr. e. 6000 k.
3. Willendorfi Vénusz, felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Bécs, Naturhistorisches Museum)
4. Lausseli Vénusz (kő dombormű), felső paleolitikum, Kr. e. 30 000 k. (Franciaország)
5. Szegvár-Tűzkövesi „Sarlós isten”, újkőkor - Tiszai kultúra, (Szentes, Koszta József Múzeum)
6. Szkíta aranyszarvas Zöldhalompusztáról, vaskor Kr. e. 400 k. (Budapest, Magyar Nemzeti Múzeum) (=MNM)
7. Őskori barlangfestmények (lascaux-i, altamirai), felső paleolitikum Kr. e. 15 000 k.

ÓKORI EGYIPTOM
8. Gizai piramisegyüttes - kül. Kheopsz fáraó piramisa, óbirodalom, Kr. e. 2600-2500 k.
9. Ámon-Ré-templom, középbirodalom, Kr. e. XVI-XII. sz. Karnak
10. II. Ramszesz sziklatemploma, újbirodalom, Kr. e. 1300 k. Abu-Szimbel
11. Írnok (festett mészkő), óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Párizs, Louvre)
12. Falusi bíró, óbirodalom, Kr. e. III. ée. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
13. Nofretete fejszobra, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen - Charlottenburg)
14. Anubisz szobra, Tutenchamon sírjából, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
15. Echnaton fáraó családjával (kő dombormű), Aton kultusz, Kr. e. 1360 k. (Berlin, Staatliche Museen)
16. Medumi ludak (falfestmény), óbirodalom, Kr. e. 2550 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
17. Halastó, thébai sír (falfestmény), Kr. e. 1400 k. (London, British Museum)
18. „Fáraó vadászaton”, thébai (falfestmény), Kr. e. XIV. sz. (London, British Museum)
19. Tutenchamon arany halotti maszkja, Kr. e. 1340 k. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)
20. Bútorok Tutanhamon sírleletéből (pl. Tutanhamon fáraó trónusa), Kr. e. XIV. sz. (Kairó, Egyiptomi Múzeum)

ÓKORI MEZOPOTÁMIA
21. Zikkurat, Kr. e. 2000 e. Ur
22. Lamassu (kapuőrző démon), Kr. e. VIII. sz. (Berlin, Staatliche Museen)
23. Babiloni Istaar kapu, Kr. e. 570 k. (Berlin, Staatliche Museen)
24. Alabástrom női fej Urukból, Kr. e. 2800 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
25. Bikafejes hárfa Urból, Kr. e. 2500 k. (Bagdad, Irak Múzeum)
26. Gudea, Lagas uralkodója italáldozatot mutat be, Kr. e. 2120. (Párizs, Louvre)
27. Sumér ékírásos tábla (vagy pecsételőhenger), Kr. e. 2000 k. (London, British Museum)

ÓKORI GÖRÖGORSZÁG
28. Knósszoszi palota, Kr. e. XVI. sz. Kréta
29. Mükénei fellegvár (kül.: Oroszlános kapu), Kr. e XIV-XIII. sz.
30. Parthenon - Pheidiasz, Kr. e. V. sz. Athén
31. Egy görög színház (pl. delphoi vagy epidauroszi színház)
32. Athéni akropolisz, Kr. e. 447-434. - kül. Niké-templom, Erechteion
33. Zeusz oltár, Kr. e. 180. (Berlin, Pergamon Múzeum)
34. Kurosz-szobor Athénból, Kr. e. 600 k. (New York, Metropolitan Museum)
35. Mürón: Diszkoszvető, Kr. e. 450 k. (Róma, Museo Vaticano)
36. Polükleitosz: Lándzsavivő, Kr. e. 450-440 k. (Nápoly, Museo Nazionale)
37. Praxitelész: Knidoszi Aphrodité, Kr. e. 350-340. (Róma, Museo Vaticano)
38. Delphoi kocsihajtó, Kr. e. 470 k. (Delphi Múzeum)
39. Szamothrakéi Niké, Kr. e. 200 k. (Párizs, Louvre)
40. (Rodoszi Athanadórosz, Agészandrosz és Polüdórosz): Laokoón Kr. e. II. sz. (Róma, Museo Vaticano)
41. Egy feketealakos vázakép (pl. Dionüszosz és bacchánsnők ábrázolással, Párizs, Bibliothčque Nationale)
42. Egy vörösalakos vázakép (pl. Orvietói kehelykratér Héraklész és társai, Párizs, Louvre)
43. Pergamoni Héphaiszteón padlómozaikja, Kr. e. 150 k. (Berlin, Staatliche Museen)

ETRUSZK, RÓMAI
44. Etruszk sírszarkofág házaspár portréjával, Kr. e. 625. (Róma, Museo Nazionale, Villa Giulia)
45. Colosseum, 70-90. Róma
46. Pantheon, 118-128 k. Róma
47. Vettiusok háza, I. sz. Pompei
48. „Vesta-templom”, I. sz. Róma
49. Római vízvezeték (pl. Segovia, Nimes)
50. Forum Romanum rekonstrukció
51. Traianus oszlopa, 110 k. Róma
52. Constantinus diadalíve, 312-315 k. Róma
53. Augustus szobra, I. sz. Róma
54. Marcus Aurelius bronz lovasszobra, 170 k. (Róma, Museo Capitolino)
55. Egy római portrészobor (pl. Caligula, Brutus, Vespasianus, Constantinus)
56. A Misztérium villa falfestmény (egy részlete), Kr. e. I. sz. 2/3.

KORAKERESZTÉNY
57. Santa Sabina, 422-432. Róma
58. San Apollinare in Classe és mozaikjai, VI. sz. Ravenna
59. Palotakápolna, 805. Aachen
60. Jó pásztor, mozaik, V. sz. Ravenna, Galla Placidia
61. Durrow-i Kódex, 7. sz. vagy a Kellsi kódex, VIII. sz. (Dublin, Trinity College)
NÉPVÁNDORLÁS KORA
62. Galgóci tarsolylemez, X. sz. (MNM)
63. Nagyszentmiklósi kincs, 800 k. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
64. Sankt galleni kolostor tervrajza 830 k. (Sankt Gallen, könyvtár)
65. Szarmata korongos fibula, III. sz. (MNM)
66. Germán sasfibula, VI. sz. (Nürnberg, Germanisches Nationalmuseum)
67. Avar szíjvég (pl. klárafalvi - Szeged, Móra Ferenc Múzeum)
68. Fejedelmi szablya markolata (Attila kard) X. sz. (Bécs, Schatzkammer)
69. Honfoglaló magyarok öltözete, rekonstrukció (MNM)

BIZÁNC
70. Hagia Sophia, VI. sz. Konstantinápoly
71. San Vitale, 532-547. és mozaikjai, 574 k. Ravenna
72. Szófia Székesegyház, XI. sz. Kijev
73. Nikopeia Istenanya, X. sz. (Velence, San Marco)
74. Trónoló Istenanya, 1280 k. (Washington, National Gallery of Art)
75. (Andrej) Rubljov: Szentháromság, 1430 k. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
76. Sztaurotéka, X. sz. (Limburg, Székesegyházi Kincstár)

ROMANIKA
77. Maria Laach, bencés templom, XI-XIII. sz. (Koblenz mellett)
78. Pisai dóm, XI-XIII. sz.
79. Pontigny-i ciszterci templom, 1140-1170.
80. Szt. Mihály-templom, 1033. Hildesheim
81. Bencés apátsági templom, XIII. sz. Ják
82. Ciszterci templom, XIII. sz. eleje, Bélapátfalva
83. Csempeszkopácsi plébániatemplom, XIII. sz. 2/2
84. Szent István szarkofágja, XI. sz. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
85. Háromkirályok dombormű, XII. sz. a pisai dóm bronzkapujáról
86. Maiestas Domini, 1123 k. Clemente apszisából (Barcelona, Katalán Múzeum)
87. Koronázási palást, XI. sz. (MNM)
88. Bayeux-i kárpit, 1080 k. (Bayeux, Bibliothéque Municipale)
89. Magyar Szent Korona, XI-XIII. sz. (Parlament, Budapest)
90. Királyfej Kalocsáról, XIII. sz. (Budapest, Magyar Nemzeti Galéria = MNG)
91. Winchesteri biblia (H-iniciálé), 1150-1160. (Winchester, Cathedral Library)

GÓTIKA
92. Párizsi Notre Dame, 1163-1250.
93. Amiens-i székesegyház, 1236-(1389)
94. Chartres-i székesegyház, 1194-1220.
95. Ca d’Oro palota, XV. sz. Velence
96. Cambridge-i King’s College Chapel 1446-1515.
97. Szent Vitus székesegyház, XIV. sz. Prága
98. Nyírbátori (ma) református templom, XV. sz. vége
99. Veleméri templom, XIV. sz.
100. Vajdahunyad vár, XV. sz. Vajdahunyad
101. Utolsó ítélet, XV. sz. 1/2. Kassa, Szent Erzsébet-templom északi kapuzata
102. Uta és Ekkehard szobra, 1250. Naumburg, dóm
103. Veit Stoss: Mária oltár, 1477-1483 k. Krakkó, Mária-templom
104. Kolozsvári Márton és György: Szent György, bronz, 1373. (Prága, Národni Galeri)
105. Chartres-i katedrális üvegablakai (pl. Mária halála), XIII. sz.
106. Cimabue: Trónoló Madonna, XIII. sz. vége (Firenze, Uffizi)
107. Giotto: Szent Ferenc élete, freskósorozat, XIII. sz. vége (Assisi, San Francesco)
108. Simone Martini, Lippo Memmi: Angyali Üdvözlet, 1323. (Firenze, Uffizi)
109. Kolozsvári Tamás: Kálvária, 1427. (Esztergom, Keresztény Múzeum)
110. M. S. Mester: Selmecbányai oltárképei, 1508. kül. Mária és Erzsébet találkozása (MNG)
111. Lőcsei Pál: Lőcsei Szent Jakab-templom főoltára, 1508-1517.
112. Wilton diptichon, 1400 k. (London, National Gallery)
113. Avignoni Pietŕ, XV. sz. (Párizs, Louvre)
114. Limbourg fivérek: Május, Berry herceg hóráskönyvéből, 1410 k. (Chantilly, Musée Condée)
115. Magyar Anjou Legendárium, XIV. sz. 1/2 (Róma, Museo Vaticano; New York, Morgan Library; Szentpétervár, Ermitázs)
116. Képes Krónika, 1360 k. (Budapest, Országos Széchényi Könyvtár = OSZK)
117. Szent László fejereklyetartó, 1425 e. (Győr, Székesegyház)
118. Suki-kehely, XV. sz. közepe (Esztergom, Főszékesegyházi Kincstár)
119. Az egyszarvú legendája, gobelinsorozat, (Párizs, Musée Cluny)
120. Szent László legenda, 1420-as é. (Kakaslomnic)
121. Muránói üvegtárgy (pl. Baldovierik esküvői edénye) XV. sz. (Murano, Üvegmúzeum)
EURÓPÁN KÍVÜLI KULTÚRÁK
393. Sziklarajzok Tassziliből (Kr. e. IV. ée.)
394. Nagy Zimbabve (XIV-XV. sz.) (Mozambik)
395. Táncmaszk Elefántcsontpartról
396. Ősszobor Indonéziából (NM)
397. Húsvét-szigeti kőszobrok (Polinézia)
398. Auszráliai kéregfestmény (NM)
399. Vadkanmaszk fából (Melanézia) (NM)
400. Bábfigura (Wayang - Indonéziából) (NM)
401. „Nazca vonalak”, Kr. e. 200-Kr. u. 350. (Peru)
402. Machu Picchu, XVI. sz. (Peru)
403. A Nap piramisa, IV-IX. sz. (Teotihuacan)
404. Nagy Jaguár-templom (maja), 300-900. (Tikál)
405. Halotti maszk IV-V. sz. (Teotihuacan, Párizs, Musée de l’Homme)
406. A Nap Köve (azték naptár) XV. sz. (Mexico City, Nemzeti Antropológiai Múzeum)
407. Totemoszlop Északnyugat-Amerikából (Drezda, Museum für Völkerkunde)
408. Puebló, 350-1300. Mesa Verde
409. Cordobai nagymecset (IX-X. sz.)
410. Kászim pasa dzsámija (1543-1546. Pécs)
411. Királyfürdő (1566-1587. Buda)
412. Gül Baba türbéje (Buda)
413. Kethüda-dzsámi, minaret (VIII. sz. Eger)
414. Ladik imaszőnyeg, 6 oszlopos (XVIII. sz. Budapest, Iparművészeti Múzeum)
415. Korán-lap (Arany Toll kalligráfiája), (1186. Dublin, Ch. Beatty Könyvtár)
416. Nagy Sztúpa (Kr. e. III-I. sz. Szancsi)
417. A 26. adzsantai barlangtemplom belseje (640 k.)
418. Radzsarani-templom (XI-XIII. sz. Bhuvanesvar, India)
419. Szúrja a Napisten, kősztéle (XIII. sz.)
420. Buddha Sákjamuni fej Gandharából (himalájai pala) (II-III. sz. Budapest, Hopp F. Keletázsiai Múzeum)
421. Siva Nataradzsa - Táncoló Siva (bronz) (XII-XIII. sz. Amszterdam, Museum van Aziatische Kunst)
422. Lótuszvirágot tartó bódhiszattva (falfestményrészlet) (az 1. számú adzsantai barlangtemplomból, 600-650 k.)
423. Rádzsput miniatúra (Krisna és Rádha a ligetben, XVIII. sz.)
424. Szteatitpecsételők az Indusvölgyi kultúrából (Új Delhi, National Museum)
425. Kínai Nagy Fal, Csin-dinasztia (Kr. e. VI-III. sz. 220-ig)
426. A „Tiltott város” - a pekingi császári palotaegyüttes részlete, a nagy csarnokkal, Ming- és Csing-korszak
427. Föld alatti folyosórendszer a kínai „cseréphadsereg”-gel (Csin-si Huang-ti császár sírjához), Kr. e. 220-210. Lintong Hszian mellett
428. Temetkezési zászlókép selyem alapon (Ma-vang-tui 1. számú sír, Nyugati Hang-kor Kr. e. 206-Kr. u. 8.) (Peking, Neue archaeologische Funde in China)
429. Buddha és kísérői a Gyémánt szutrából (fametszet) (868.) (London, British Museum)
430. Csien-lung: Porcelándoboz pecsétfestéknek (XVIII. sz.) (Budapest, IM)
431. Hórjudzsi buddhista templom Arany Csarnoka (VII. sz.) (Nara)
432. Részletek Kacura Rikju császári villa tavaskertjéből a Sókintei nevű teaházzal (XVII. sz. e.) (Kioto)
433. Kamakurai Nagy Buddha-szobor (XIII. sz.)
434. Kacusika Hokusai: Déli szél és szép idő. A Fudzsijama harminchat képe sorozatból (1823-1829.) (Tokió, Heibonsha Publisher Ltd.)
435. No-maszk (XVI. sz.) (Tokió, Nemzeti 

10. évfolyam
Éves óraszám: 36 óra

Részletes fejlesztési célok és követelmények

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
5 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).Tartalom, téma: a zene és a képzőművészet kapcsolata.Dombormű készítése assemblage technikával.  A környezetvédelmet hangsúlyozó fotokollázs, vagy drogellenes plakát készítése. 
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel). Tartalom, téma: Régi korok festményeinek átalakítása: a szereplők átöltöztetése napjaink viseletébe. Szürrealista tárgy készítése az eredeti rendeltetés megváltoztatásával. Kép a képben átalakítás: képrészletek felcserélése, képötvözés, műalkotások szereplőinek helyettesítése tárgyakkal. Montázselven alapuló képmanipuláció.
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció).
Tartalom, téma: vonalas és tónusos formatanulmány készítése (pl. fakéreg), a tanulmányozott forma átalakítása (pl. megszemélyesítés, színmódosítás, mintaritmus). Szimbolikus formák.
•	Stílusirányzatok (pl. kubizmus, expresszionizmus, op-art) formai, technikai megoldásainak az adott célnak megfelelő (pl. érzelmek kifejezése nem figuratív megjelenítéssel, látható dolgok megjelenítésének leegyszerűsítése) alkalmazása saját, kifejező szándékú alkotásokban.
Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom). Tartalom, téma: érzelmek, hangulatok, tulajdonságok kifejezése csak színekkel és faktúrával. Pl. az élet mulandóságára figyelmeztető vanitas-csendélet festése. Emberi tulajdonságokat vagy érzelmeket kifejező jelképes kapu tervezése. Egy forma kidolgozása expresszionizmusra jellemző torzításokkal és színhasználattal.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
A művészi közlés, mű és jelentése	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, jelentőségének megértése.  A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A megfigyelés segítségével műelemző módszerek alkalmazása. Különböző ábrázolási rendszerek felismerése, értékelése műalkotásokon. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok, témák, illetve problémakörök önálló értelmezése, többféle szempont alapján. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. Eltérő kultúrák legfontosabb vizuális jellemzőinek értelmezése összehasonlítással. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. A technikai képalkotás – fotográfia, mozgókép – műtípusainak, kifejezőeszközeinek ismerete és értelmezése azok képzőművészeti kapcsolódásaival.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Tematikus ábrázolások elemzése a művészetben (pl. emberábrázolás, térábrázolás, mozgásábrázolás, táj, csendélet), legfontosabb változások lényegének kiemelése és összegzése a különböző művészettörténeti korszakokban.Tartalom, téma: látvány utáni tanulmányrajzok, fázisrajzok, mozdulatvázlatok (kroki) készítése álló és ülő alakról. Kompozíciós megoldások a különböző művészeti stíluskorszakokban és stílusokban (pl. a fény szerepe a barokk festményeken, a perspektíva szerepe a főalak kiemelésében a reneszánsz festményeken).
•	Művészettörténeti korszakok (pl. reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) összegzése, a hasonlóságok és a legfontosabb megkülönböztető jegyek kiemelésével.
•	Kortárs művészeti megoldások (pl. intermediális megjelenítés, eseményművészet) feldolgozása: gyűjtés, elemzés, értelmezés és az eredmények bemutatása adott vagy önállóan választott társadalmi probléma feldolgozása kapcsán (pl. kirekesztés, megkülönböztetés, környezetszennyezés, szegénység). 
•	A fotóművészet. Digitális fotózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: stílusirányzatok, stíluskorszakok irodalmi jellemzői, képzőművészeti párhuzamok. 

Ének-zene: Művészettörténeti és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). Zenei befogadói tapasztalatok.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Látvány- és műelemzés, korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, avantgard, avantgard irányzatok, kortárs képzőművészet, kompozíció, képkivágás, képi és optikai helyzetviszonylat, kontraszt, digitális képfeldolgozás, intermediális műfaj, eseményművészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Kép és szöveg	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Nem vizuális természetű információk érzékletes, képi megfogalmazása. A vizuális kommunikáció különböző formáinak megkülönböztetése és értelmezése. A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok képalkotó módszereinek megismerése. Vizuális közlés szöveggel és képpel különböző célok érdekében. Összetett vizuális kommunikációt szolgáló megjelenés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Összetettebb vizuális közlés megvalósítása kép és szöveg együttes, összefonódó használatával (pl. saját készítésű fotó-önarckép stílusbeli átalakítása megfelelő szoftverhasználattal, majd a képhez – a tartalmat módosító – szöveg társítása, grafikai kivitelezése) elsősorban a jelentésmódosulások tudatosításának céljával.
    Tartalom, témák: portré átalakítása pop-art stílusban (tiszta színekre épülő színvariációk készítése). Képvers készítése a tartalom és a vizuális forma egységével. Betűkompozíciók.
•	Kreatív tervezés, kivitelezés szöveg és kép (egyenrangú) egymás mellé rendelésével (pl. művészkönyv vegyes technika alkalmazásával és/vagy számítógép használatával, megadott témából kiindulva) a különféle jelentésrétegek új minőségének megvalósítása céljából.
Tartalom, témák: arculattervezés, névjegykártya, ex-libris tervezése (teljes név vagy monogram). A plakát jellemzői és különböző plakáttípusok. 
•	Vizuális közlés szöveggel és képpel a médiaipar területéhez kapcsolódóan (pl. televíziós műsorrend írása különféle szempontok alapján, majd műsor-újságoldal tervezése, összeállítása képekkel kiegészítve, internet- és megfelelő szoftverhasználattal). A vizuális és szöveges üzenet külön-külön és együttes jelentésváltozásának megértése összetettebb kommunikációs szituációban.
Tartalom, témák: tipográfiai tervezés szempontjai. Újságcímlap, vagy könyvborító tervezése.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: a médiaipar működése, műsorgyártás.

Magyar nyelv és irodalom: Ábrák, képek, illusztrációk kapcsolata a szöveggel. Csoportos, nyilvános és tömegkommunikáció sajátosságai. Vizuális kommunikáció. A számítógépes szövegvilág; az elektronikus tömegkommunikáció. 

Informatika: Információk és a közlési cél. A médiumok, közléstípusok tartalmi megbízhatósága, esztétikai értéke.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Montázs-elv, tipográfia (betűméret és stílus, oldalrendezés, oldalpár, kép és szöveg, kompozíció, borító); intermédia, anyag(szerűség), művészkönyv/art-book, műsorrend.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tömegkommunikációs eszközök	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kommunikáció különböző formáinak csoportosítása. A reklám hatásmechanizmusának elemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	
A tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak ismerete, csoportosítása, értelmezése. Vizuális reklámok értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A tömegmédiumok alaptulajdonságainak, hordozóinak (pl. újság, DVD), intézményeinek, csatornáinak és funkcióinak (pl. hírközlés, szórakoztatás, reklám) csoportosítása, elemzése rendszerező feladatok megoldásán keresztül. A filmművészet műfajai. Műfajok és műsortípusok a Tv-ben.
•	A tapasztalati valóság és a médiában megjelenő reprezentált valóság viszonyának feltárása (pl. helyzetgyakorlatok segítségével, videokamerával rögzítve) a tömegkommunikáció eszközeinek és formáinak elmélyültebb ismerete és megértése érdekében.
•	A tömegkommunikáció egy jellegzetes, a képet a szöveggel együtt alkalmazó médiumának értelmezése kreatív gyakorlatot kötődően (pl. moziplakát, közérdekű üzenetet közvetítő plakát készítése internetről letöltött film, képek felhasználásával) az összetettebb vizuális közlés alkotó megvalósítása céljából.
•	A tv-reklám és a videoklip sajátosságainak elemzése különféle szempontok alapján (pl. hangulatkeltés, montázs, sztereotípia, eredeti megoldások, célközönség) a valószerűség, a hatásmechanizmus problémakörének felismerése, tudatosítása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret:Tömegtájékoztatás. Médiaipar működése. Kultúra és tömegkultúra, jelenségek a médiában. Virtuális valóság. Sztereotípia, reprezentáció. Műfajfilm, szerzői film. A reklám hatásmechanizmusa.

Dráma és tánc: Improvizáció. Jellemábrázolási technikák.

Ének-zene: populáris zenei stílusok.

Magyar nyelv és irodalom: Médiaszövegek jellemzői. A személyközi kommunikáció. Különféle beszédműfajok kommunikációs technikái hétköznapi kommunikációs helyzetekben, a tömegkommunikációban.

Informatika: A kommunikációs eszközök hatása a mindennapi életre és a társadalomra. Globális információs társadalom. A fogyasztói viselkedést befolyásoló tényezők.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közvetett kommunikáció, média, médium, nyomtatott és elektronikus sajtó, televízió, közszolgálati, kereskedelmi és közösségi televízió, internet, hírközlés, reklám, fotografikus kép, tapasztalati- és reprezentált valóság, asszociatív, párhuzamos és belső montázs, sztereotípia, célközönség, valószerűség, hitelesség, plakát, műfajfilm.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Tér-idő kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Tér-időbeni változások, folyamatok képi tagolásának pontos értelmezése és értelmezhető megjelenítése képsorozatokkal. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A technikai médiumok (különösképpen a mozgókép) képalkotó módszereinek és műtípusainak megismerése. Komplex audiovizuális közlés tervezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	    Megadott vagy szabadon választott téma alapján komplex munka, mű tervezése (pl. kép/"fotó"regény, story-board készítése) a legfőbb audiovizuális kifejezési eszközök tudatosítása céljából. A story-board és a képregény műfajának összehasonlítása. Tartalom, téma: a mozgás és az idő megjelenítése állóképek sorozatával. Képsorozatok. Kronofotográfia. Szimultaneizmus.

•	A „látvány-hang-mozgás” hármas egységének kreatív alkalmazása összetettebb (mediális) tartalmú kreatív gyakorlat kapcsán (pl. videoperformansz tervezése és kivitelezése megadott témából kiindulva), majd a produkció elemző-értékelő feldolgozása a szándék és a megvalósítás sikeressége szempontjából.
Tartalom: A mozgóképi közlésmód és a mozgókép kifejezőeszközei: plánok, filmtrükkök, képgyűjtés különböző plánokról. A figyelemirányítás filmes eszközei. A kép és a zene összhangja.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. Fényviszonyok, mozgás, szerepjáték hatásmechanizmusa. 

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció, improvizáció adott zene, téma vagy fogalom alapján. Performansz tervezése, kivitelezése. A színházművészet összművészeti sajátosságai, vizuális elemek alkalmazása.

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Magyar nyelv és irodalom: Az idő- és térmegjelölések értelmezése. Elbeszélő, nézőpont, történetmondás, cselekmény, helyszín, szereplő, leírás, párbeszéd, jellemzés, jellem, hőstípus; helyzet, akció, dikció, konfliktus, monológ, dialógus, prológus, epilógus, késleltetés, jelenet; néhány alapvető emberi léthelyzet, motívum, metafora, toposz, archetípus.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Story-board, forgatókönyv, beállítás, jelenet, a montázs(típusok) jelentősége, a narráció sémái és egyedi megoldásai, képregény, video/performansz.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Tervezett, alakított környezet	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális környezetben megfigyelhető téri helyzetek, színviszonyok pontos értelmezése és szöveges megfogalmazása. Megfigyelések alapján a vizuális közlések érdekében különböző rajzi technikák alkalmazása. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. 
Tárgykészítő, kézműves technikák alkalmazása. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Jelenségek, látványok vizuális megfigyelése és értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Az adott tárgynak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Építészeti és térélmények megfogalmazása szövegben. Összehasonlítás során önállóan kialakított szempontok érvényesítése. Tárgyak, épületek felmérése, elemzése, értelmezése adott szempontok alapján.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	   Ember alkotta objektumok (pl. épületek, építmények) és azok jellemző környezetének (pl. formai kapcsolódás – F. L. Wright: Vízesésház; Utzon: Operaház Sydney-ben; környezetbe olvadás, álcázás – camouflage jelenség) elemző vizsgálata, értelmezése és összehasonlítása (pl. formai és/vagy színkapcsolódás, anyaghasználat szerint).
•	    Szöveges eszközökkel leírt tárgy, épület vagy téri helyzet pontos megjelenítése vizuális eszközökkel, az adott környezet alapos, pontos megismerése érdekében.
•	    Belső terek, tárgyak átalakítása meghatározott célok (pl. közösségi terek intim részeinek kialakítása, hulladék kreatív újrahasznosítása) érdekében.
(Ready-made-ek/kész tárgyak fotózása, és a tárgy elemzése műalkotásként. )	Matematika: Méretezés.Gondolatmenet követése. Absztrahálás, konkretizálás. Rendszeralkotás: elemek elrendezése adott szempontok szerint.

Biológia-egészségtan: lakókörnyezet és természetes élőhelyek.

Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tervezés, felmérés, térelrendezés, műszaki ábrázolás, környezettudatos magatartás, környezetvédelem.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Funkció	Órakeret 2 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. Tervvázlatok készítése. Gyakorlati feladatok önálló előkészítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az adott célnak megfelelő tárgykészítő technikák alkalmazása. Problémamegoldás a tervezés során. Tárgy és funkció kapcsolatának átfogó értelmezése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Környezet tervezése, áttervezése más feladat ellátására (pl. munka – pihenés, hétköznapi – ünnepi) vagy több funkció betöltésére (pl. öltözködés és rejtőzködés, közlekedés és pihenés), illetve a tervek elkészítése makett vagy modell formájában.Tartalom, téma: városi közlekedésre alkalmas autó tervezése; a jövő autója. 
•	Funkcionális szempontokat kevéssé érvényesítő fiktív vagy elképzelt terek (pl. adott színházi mű díszlete) tervezése és makettezése.
Tartalom, téma: a történelem híres kapui és a népművészet kapui. Tervezés: egy színház főbejárati kapujának terve a színház karakterét kifejező szimbolikus formákkal. Egy választott régi stíluskorszakot jelképező „időkapu” tervezése. A székely kapuk motívumai (minták és feliratok). 	Technika, életvitel és gyakorlat: Szükségletek és igények elemzése, tevékenységhez szükséges információk kiválasztása, tervezés szerepe, jelentősége, műveleti sorrend betartása, eszközhasználat. Lakókörnyezet-életmód.

Dráma és tánc: Produkciós munka. A színházművészet összművészeti sajátosságai.

Magyar nyelv és irodalom: improvizáció, diákszínpadi előadás.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Funkció, funkcionalizmus, díszlet, makett, modell.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített környezet története	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Azonosságok és különbségek célirányos megkülönböztetése az elemzésben. Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtés. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok megértése. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális környezet, tárgyak vizuális megfigyelése és a látvány értelmezése során célirányos szempontok kiválasztása. Különböző korú és típusú tárgyak, épületek pontos összehasonlítása különböző szempontok alapján, a következtetések célirányos megfogalmazásával. Fontosabb építészettörténeti korszakok és irányzatok, lényegének megértése, megkülönböztetésük. Különböző korokból származó tárgyak megkülönböztetése különböző szempontok alapján. A múlt tárgyi emlékeinek értékelése, jelentőségének megértése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika) elemző vizsgálata, összehasonlítása és csoportosítása a legfontosabb építészettörténeti példák alapján.
•	A divat fogalmának (pl. öltözködés, viselkedésforma, zene, lakberendezés területén) elemző vizsgálata és értelmezése (pl. szubkultúrák viszonya a divathoz) a közvetlen környezetben tapasztalható példákon keresztül.
Tartalom, téma: formák, fazonok, motívumok (gyűjtés az öltözködés történetéből); önarckép készítése régi korok öltözékébe bújva; 
•	A hagyományos és a modern társadalmak tárgykészítésének, tárgykultúrájának (pl. öltözet, lakberendezési tárgyak) elemző vizsgálata példák alapján (pl. kézműves technikával készült egyedi tárgy; sorozatgyártásban készült tömegtárgy; ipari formatervezés eredményeként készült egyedi tárgy), a legfontosabb karakterjegyek alapján azok megkülönböztetése. Iparművészeti technikák alapvető ismerete: nemezelés, szövés, fonás, batikolás. Tárgykészítés egy választott technikával (pl. fonott karkötő, batikolt póló).
•	    A környezetalakítás fenntarthatóságot szolgáló lehetőségek elemző vizsgálata és értelmezése konkrét példákon keresztül (pl. ökoház). Tartalom, téma: a jövő század korszerű lakóházának jellemzői (kutatómunka az interneten: új építőanyagok és épületszerkezetek, példák)	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposz, archetípus állandó és változó jelentésköre.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Biológia-egészségtan; földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák: fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Alaprajztípus, alátámasztó és áthidaló elem, oszloprend, homlokzatosztás, megalitikus építészet, sírtípus, szent körzet és síregyüttes, egyházi építészet, palota, lakóház, stíluskeveredés, divat, szubkultúra, design, funkcionalizmus	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló továbbhaladását a vizuális képességek optimális színvonalától való elmaradás nem akadályozhatja meg; az értékelésben egyéni képességfejlődését, a kompetenciák kialakításának személyre szabott ütemét kell figyelembe venni. A csoportos munkák lehetőséget kínálnak a társas aktivitás és a közös munka iránti felelősségérzet fejlesztésére; az elkészült munka közös értékelésén túl (pld. Értékelőlap segítségével) a csoporttagok munkájának egyénenkénti értékelése és az önértékelés is szerepet kaphat az érdemjegyek, majd az osztályzatok kialakításában.
•	A megfigyelés, problémamegoldás, lényegkiemelés és modellalkotás kompetenciái a kreativitással arányosan fejlődjenek
•	Legyen képes alkalmazni a téri helyzetek megjelenítésének vetületi, axonometrikus és perspektivikus módjait.
•	Legyen képes a vizuális minőségek, a képi közlések szóbeli megfogalmazására: kommunikációs kompetenciái kritikus, környezet- és értéktudatos gondolkodással párosuljanak.
•	A tömegkommunikáció fő jellemzőinek megismerésével társadalmi érzékenysége, szöveges és képi kommunikációs tudatossága és kifejezőképessége fejlődjék.
•	Legyen képes felismerni és alkalmazni a stílus, a forma, és a funkció szerepét a fogyasztói döntésekben, ezzel környezet- és egészségtudatossága, szociális felelősségérzete fejlődjön.
•	Legyen jártas az alapvető ábrázolási technikák alkalmazásában; kreativitása e technikák helyénvaló alkalmazása kapcsán problémamegoldó és művészeti-esztétikai ítéletalkotó képességeit, valamint önértékelését fejlessze

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók 
RENESZÁNSZ
122. Santa Maria del Fiore, 1296-1436. Firenze
123. (Filippo) Brunelleschi: Ospedale degli Innocenti, 1421 k. Firenze
124. (Benedetto) da Maiano - Cronaca: Palazzo Strozzi, 1498-1508. Firenze
125. (Donato) Bramante: Tempietto 1502-1505 k. Róma (San Pietro in Montorio kolostor)
126. (Andrea) Palladio: Villa Rotonda, 1550 u. Vicenza mellett
127. (Antonio da Sangallo)-Michelangelo: Palazzo Farnese, 1514-1550. Róma
128. Egy Loire menti reneszánsz kastély (pl. Chenanceaux, Chambord vagy Blois)
129. Vaszilij Blazsennij székesegyház,, XVI. sz. Moszkva
130. Budai vár és királyi palota, XIV-XVI. sz. és XVIII. sz., XIX-XX. sz.
131. Visegrádi királyi palota, XIV-XV. sz.
132. Bakócz-kápolna, 1506-1507. Esztergom
133. Sárospataki vár, XVI-XVII. sz.
134. (Lorenzo) Ghiberti: A firenzei Battistero bronzkapuja (Porta del Paradiso), 1430-as é.
135. Donatello: Gattamelata lovasszobra, bronz, 1447-1453 k. (Padova)
136. (Andrea del) Verocchio: Colleoni zsoldosvezér lovasszobra, 1480-as é. (Velence)
137. Michelangelo (Buonarotti): Pietŕ, márvány, 1498. (Róma, San Pietro)
138. Michelangelo (Buonarotti): Dávid, 1504. (Firenze, Accademia)
139. Michelangelo (Buonarotti): Lorenzo Medici síremléke, 1525. (Firenze, San Lorenzo-templom sekrestyéje)
140. Donatello: Dávid, 1430-1435. (Firenze, Museo Nazionale)
141. Visegrádi Madonna, 1480 k. (Visegrád, Mátyás Király Múzeum)
142. Massaccio: Szentháromság, freskó, 1427 k. (Firenze, Santa Maria Novella)
143. Fra Angelico: Krisztus levétele a keresztről, 1437-1440. (Firenze, Museo San Marco)
144. Piero della Francesca: Krisztus ostorozása, 1470 k. (Urbino, Palazzo Ducale)
145. (Sandro) Botticelli: Vénusz születése, 1485 k. (Firenze, Uffizi)
146. (Carlo) Crivelli: Angyali üdvözlet, 1486. (London, National Gallery)
147. (Andrea) Mantegna: Pietŕ, 1506. (Milánó, Brera)
148. Leonardo (da Vinci): Utolsó vacsora, 1495-1497. (Milánó, Santa Maria delle Grazie kolostor refektóriuma)
149. Leonardo (da Vinci): Szent Anna harmadmagával, 1498. (London, National Gallery)
150. Leonardo (da Vinci): Mona Lisa, 1503-1505. (Párizs, Louvre)
151. Leonardo (da Vinci): Vázlatok az emberalak tanulmányozásához vagy más tanulmányrajz
152. Raffaello (Santi): Esterházy Madonna, 1507-1508. (Budapest, Szépművészeti Múzeum = SZM)
153. Raffaello (Santi): Athéni iskola, freskó, 1509-1510. (Vatikán, Stanza della Segnatura)
154. Michelangelo (Buonarroti): Utolsó ítélet, freskó, 1537-1541. Vatikán, (Capella Sistina)
155. Giorgione: A Vihar, 1506 k. (Velence, Accademia)
156. Tiziano (Vecellio): Urbinói Vénusz, 1538. (Firenze, Uffizi)
157. (Benvenuto) Cellini: Sótartó, 1543. (Bécs, Hofmuseum)
158. Nyírbátori stallum, 1511. (MNM)
159. (Jan) Van Eyck: Arnolfini házaspár, 1433. (London, National Gallery)
160. (Rogier) van der Weyden: Angyali üdvölet (Párizs, Louvre)
161. (Hugo) van der Goes: Portinari oltár, 1475 k. (Firenze, Uffizi)
162. (Hieronymus) Bosch: Szénásszekér, 1480-1485. (Madrid, Prado)
163. (Albrecht) Dürer: Önarckép, 1498. (Madrid, Prado)
164. (Albrecht) Dürer: Melankólia, rézmetszet, 1514. (Berlin, Staatliche Museen)
165. (Mathias) Grünewald: Keresztrefeszítés az isenheimi oltárról, 1515. (Colmar, Múzeum)
166. ifj. (Hans) Holbein: (Jean de Dinteville és Georges de Selve) francia követek képmása, 1533. (London, National Gallery)
167. Id. (Pieter) Bruegel: Téli vadászat, 1565. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
168. Id. (Pieter) Bruegel: Parasztlakodalom, 1567. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
169. El Greco: Krisztus az olajfák hegyén, 1579 u. (SZM)
170. (Angelo) Bronzino: Toledói Eleonóra, XVI. sz. vége (Firenze, Uffizi)
BAROKK
171. Giacomo della Porta: Il Gesú homlokzata, XVI. sz. vége Róma
172. (Lorenzo) Bernini: Szent Péter tér, 1656-tól Róma
173. (Francesco) Borromini: San Carlo alle Quattro Fontane, 1667. Róma
174. (Jules Hardouin)-Mansart: A Versailles-i palota, 1678 u.
175. Melki bencés apátság, 1702-től
176. Drezdai Zwinger, 1711-1722.
177. Győri karmelita templom, 1721-1729.
178. Esterházy-kastély, XVIII. sz. Fertőd
179. Santa Maria-templom, XVIII. sz. Mexikó
180. Fellner Jakab: Líceum 1764. Eger
181. (Lorenzo) Bernini: Szent Teréz extázisa, márvány, 1647-1652. (Róma, S. Maria della Vittoria)
182. (Georg Raphael) Donner: Szent Márton és a koldus, 1735. (Pozsony, Szt. Márton plébániatemplom főoltára)
183. (Pieter Pauwel) Rubens: Amazonok harca, 1618. (München, Alte Pinakothek)
184. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A lövészegylet kivonulása (Éjjeli őrjárat), 1642. (Amsterdam, Rijksmuseum)
185. Rembrandt (Harmensz van Rijn): A három kereszt (rézkarc), 1662.
186. Rembrandt (Harmensz van Rijn): Önarckép, 1665. (Köln, Wallraf Richartz-Museum)
187. (Diego) Velazquez: Breda átadása, 1635-1636. (Madrid, Prado)
188. (Diego) Velazquez: Udvarhölgyek, 1656-1657. (Madrid, Prado)
189. Vermeer van Delft: Festő és modellje, 1665-1670. (Bécs, Kunsthistorisches Museum)
190. (Michelangelo da) Caravaggio: Szent Pál megtérése, 1660 k. (Róma, S. Maria del Popolo)
191. (Georges de) La Tour: A születés, XVII. sz. 1/2. (Rennes, Musée de Beaux Arts)
192. (Andrea) Pozzo: Szent Ignác megdicsőülése, 1691-1694. Róma, San Ignazio mennyezetfreskója
193. Mányoki Ádám: II. Rákóczi Ferenc, 1712. (MNG)
194. (Giovanni Battista) Tiepolo: Freskó a würtzburgi érseki palotából, 1753.
195. (Franz Anton) Maulbertsch: A pásztorok imádása, 1758. (Sümeg, r. k. plébániatemplom)
196. (Franz) Sigrist: A négy fakultás, 1781. Eger, Líceum
197. Chippendale bútorok 1740-1780. (pl. könyvszekrény vagy szék fonadékos háttámlával)
KLASSZICIZMUS
198. British Museum, 1823-1844. London
199. Péchy Mihály: Nagytemplom 1805-1821. Debrecen
200. Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, 1837-1847. Budapest
201. Hild József: Főszékesegyház, 1839-1856. Esztergom
202. (Antonio) Canova: Mária Krisztina főhercegnő síremléke, 1789-1805. (Bécs, Augustinerkirche)
203. Ferenczy István: A szépmesterségek kezdetei (Pásztorlányka), 1820-1822. (MNG)
204. (Jacques-Louis) David: A Horatiusok esküje, 1784. (Párizs, Louvre)
205. (Jean Auguste-Dominique) Ingres: A nagy odaliszk, 1814. (Párizs, Louvre)
206. Id. Markó Károly: Visegrád, 1828. (MNG)
207. Wedgwood kerámia a XIX. sz. elejéről (pl. váza, 1805. London, Victoria & Albert Museum)
208. Copf stílusú bútorok (pl. kétajtós szekrény 1790 k. vagy felnyitható öltözőasztal XVIII. sz. vége, Budapest, Iparművészeti Múzeum)
ROMANTIKA, REALIZMUS
209. Parlament, 1840-1865. London
210. Kristálypalota 1851. - Londoni világkiállítás fotója
211. Operaház, 1860-1875. Párizs
212. (Alexander) Eiffel: Eiffel-torony, 1889. Párizs
213. Feszl Frigyes: Vigadó, 1859-1865. Budapest
214. Ybl Miklós: Operaház, 1875-1884. Budapest
215. Steindl Imre: Országház, 1885-1894. Budapest
216. A budavári Nagyboldogasszony plébániatemplom (Mátyás-templom), XIII-XV. sz. - 1874-1896. Schulek Frigyes - restaurálás
217. (Francois) Rude: Marseillaise, 1836. Párizs
218. Izsó Miklós: Táncoló paraszt, terrakotta, 1870. (MNG)
219. (Fancisco) Goya: 1808. május 3. 1814. (Madrid, Prado)
220. (Caspar David) Friedrich: Vándor a ködtenger felett, 1818 k. (Hamburg, Kunsthalle)
221. (Théodore) Gérciault: A Medúza tutaja, 1818-1819. (Párizs, Louvre)
222. (William) Blake: A teremtő, 1826. (Manchester, Whiteworth Gallery)
223. (Eugčne) Delacroix: A szabadság vezeti a népet, 1831. (Párizs, Louvre)
224. (William) Turner: Gőzhajó a hóviharban, 1842. (London, Tate Gallery)
225. (Pavel Andrejevics) Fedotov: Leánykérőben, 1848. (Moszkva, Tretyakovszkaja Galerija)
226. (Gustave) Courbet: Bonjour Monsieur Courbet, 1854. (Montpellier, Musée Fabre)
227. (Jean-François) Millet: Kalászszedők, 1857. (Párizs, Louvre)
228. (Ilja) Repin: Hajóvontatók a Volgán, 1873. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
229. Borsos József: Nemzetőr, 1848. (MNG)
230. Madarász Viktor: Hunyadi László siratása, 1859. (MNG)
231. Székely Bertalan: Egri nők, 1867. (MNG)
232. Munkácsy Mihály: Tépéscsinálók, 1871. (MNG)
233. Szinyei Merse Pál: Majális, 1873. (MNG)
234. Barabás Miklós: Bittó Istvánné, 1874. (MNG)
235. Paál László: Út a fontenebleau-i erdőben, 1876. (MNG)
236. Zichy Mihály: Illusztráció a „Hídavatás”-hoz, 1877 u. (MNG)
237. Benczúr Gyula: Buda visszafoglalása, 1896. (MNG)
238. Lotz Károly: A zene apoteózisa, 1883-1884. (Budapest, Operaház mennyezetképe)
IMPRESSZIONIZMUS, POSZTIMPRESSZIONIZMUS
239. (Edouard) Manet: Reggeli a szabadban, 1863. (Párizs, Louvre)
240. (Edouard) Manet: Claude Monet csónakműtermében fest (A bárka), 1874. (München, Neue Pinakothek)
241. (Claude) Monet: A felkelő nap impressziója, 1872. (Párizs, Louvre)
242. (Edgar) Degas: Balettiskola, 1874. (Párizs, Louvre)
243. (Auguste) Renoir: A Moulin de la Galette, 1876. (New York, J. H. Whitney Gyűjtemény)
244. (Georges) Seurat: Vasárnap délután, 1884-1886.
245. (Paul) Cézanne: Mont-Sainte-Victoire, 1885-1887. (London, Courtauld Institute)
246. (Paul) Cézanne: Csendélet korsóval és gyümölcsökkel, 1887-1895. (Oslo, Nationalgalerie)
247. (Vincent) van Gogh: Önarckép, 1890. (Párizs, Jeu de Paume)
248. (Vincent) van Gogh: Út ciprusokkal (Országút éjjel), 1890. (Otterlo, Kröller-Müller Gyűtemény)
249. (Paul) Gauguin: Mi újság? (Tahiti nők) 1892. (Drezda, Gemaldegalerie Neue Meister)
EKLEKTIKA, SZECESSZIÓ, SZIMBOLIZMUS
250. (William) Morris-(Philip) Webb: Vörös ház, 1859. London
251. (Antonio) Gaudi: Sagrada Familia, 1884-től Barcelona
252. (Victor) Horta: Tassel-ház, 1892-1893. Brüsszel
253. (Charles Rennie) Mackintosh: Glasgow-i Művészeti Iskola, 1898 k.
254. (Joseph-Maria) Olbrich: A bécsi szecesszió épülete, 1898-1899. Bécs
255. Lechner Ödön: Postatakarékpénztár, 1899-1902. Budapest
256. Schikedanz Albert: Szépművészeti Múzeum, 1899-1906. Budapest
257. Kós Károly-Zrumecky Dezső: Madárház, 1908-1909. Budapesti Állatkert
258. Medgyaszay István: rákosmulyadi r. k. templom, 1910.
259. (Auguste) Rodin: A csók, 1894. Párizs, Rodin Múzeum
260. Fadrusz János: Mátyás király emlékmű, 1895-1902. Kolozsvár
261. Mednyánszky László: Csavargófej, 1908-1910. (MNG)
262. (Edward) Burne-Jones: A rémfej, 1887. (Stuttgart, Staatsgalerie)
263. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Ezek a hölgyek, 1895. (SZM)
264. (Henri de) Toulouse-Lautrec: Jane Avril (litográfia), 1893. (Albi, Musée d’Albi)
265. (Gustav) Klimt: Judith, 1901. (Bécs, Österreichische Galerie)
266. (Edvard) Munch: Sikoly, 1893.
267. (Amadeo) Modigliani: Leányfej (Jeanne Hébuterne arcképe szemből), 1918. (Bern, mgt.)
268. Rippl-Rónai József: Kalitkás nő, 1892. (MNG)
269. Ferenczy Károly: Madárdal, 1893. (MNG)
270. Gulácsy Lajos: A varázsló kertje, 1904. (MNG)
271. Csontváry Kosztka Tivadar: Zarándoklás a cédrusokhoz Libanonban, 1907. (MNG)
272. Csontváry Kosztka Tivadar: Taormina, (MNG)
273. Csók István: A keresztapa reggelije, 1932. (MNG)
274. Rippl-Rónai József-Róth Miksa: Az Ernst Múzeum üvegablaka, 1912. Budapest
275. Thonet bútorok, 1851-től (pl. Thonet hajlított hintaszéktípusa 1860 vagy Thonet kerek ülésű standard széke, 1859. évi típus)
276. Henry van de Velde bútorai (pl. szecessziós szék és asztal 1895-ből)
277. A pécsi Zsolnay gyár egy tárgya a századfordulóról
XX. SZÁZAD ELSŐ FELE
278. (Louis) Sullivan: Carson, Pirie és Scott áruház, 1899-1904. Chichago
279. (Peter) Behrens: Hoechst festékgyár, 1920-1925. Berlin
280. (Walter) Gropius: A Bauhaus központi épülete, 1925-1926. Dessau
281. (Gerrit Thomas) Rietveld: Schroeder-ház, 1924. Utrecht
282. (Frank Lloyd) Wright: Vízesésház, 1936. Bear Run (Pennsylvania)
283. Hajós Alfréd: Margitszigeti Sportuszoda, 1930. Budapest
284. Molnár Farkas: Társasház, 1936. Budapest
285. (Maurice de) Vlaminck: A vörös fák, 1906. (Párizs, Musée National d’Art Moderne)
286. (Henri) Matisse: A vörös desszert, 1908. (Szentpétervár, Ermitázs)
287. (Pablo) Picasso: Az avignoni kisasszonyok, 1907. (New York, Museum of Modern Art)
288. (Pablo) Picasso: Guernica, 1937. (Barcelona)
289. (Georges) Braque: A portugál nő, 1911. (Basel, Kunstmuseum)
290. (Jean) Gris: Kávéházi csomag, kollázs, 1914. (Ulm, Museum)
291. (Umberto) Boccioni: Az izmok dinamizmusa, bronz, 1913. (New York, Museum of Modern Art)
292. (Marcel) Duchamp: Lépcsőn lemenő akt, 1912. (Philadelphia, Museum of Modern Art)
293. (Marcel) Duchamp: Forrás, 1917. (elveszett)
294. (Franz) Marc: A kék ló, 1911. (München, Lenbachhaus)
295. (Constantin) Brancusi: Alvó Múzsa, 1916. (Párizs, Musée d’Art Moderne)
296. (Vaszilij) Kandinszkij: Sárga, piros, kék, 1925. (Párizs, Nina Kandinszkij Gyűjtemény)
297. (Paul) Klee: Őszi hely, akvarell, 1921. (magántulajdon)
298. (Kazimir) Malevics: Vörös négyzet, 1914. (Szentpétervár, Russzkij Muzej)
299. (Piet) Mondrian: Kompozíció: Szürke struktúra színes síkokkal, 1918. (Zürich, Max Bill Gyűjtemény)
300. (Man) Ray: Lautréaumont mondásának illusztrációja, a Minotaure folyóiratból, 1933.
301. (Marc) Chagall: Az én kis falum, 1911. (New York, Museum of Modern Art)
302. (René) Magritte: A szóhasználat I. Ez nem pipa, 1928-1929. (New York, mggy.)
303. (Méret) Oppenheim: Prémes csésze, 1936. (New York, Museum of Modern Art)
304. (Salvador) Dali: A polgárháború előérzete, 1936. (Philadelphia Museum of Art)
305. Nemes Lampérth József: Háttal álló női akt, 1916. (Budapest, MNG)
306. Kassák Lajos: Képarchitektúra, fametszet, 1922. (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
307. Moholy-Nagy László: Fényrekvizítum, 1922-1930. (Eindhoven, Stedelijk van Abbe Museum)
308. Szőnyi István: Zebegényi temetés, 1928. (Zebegény, Szőnyi Múzeum)
309. Bernáth Aurél: Tél, 1929. (mgt.)
310. Derkovits Gyula: Viharban, 1931. (mgt.)
311. Medgyessy Ferenc: Anya, 1932. (MNG)
312. Vajda Lajos: Ezüst gnóm, 1940. (MNG)
313. Egry József: Napfelkelte, 1940. (MNG)
314. Bauhaus-ban tervezett tárgy (pl. Brauer Marcel: „funkcionalista” szék 1922 vagy csőszék 1926)
 XX. SZÁZAD MÁSODIK FELE
315. Le Corbusier: Ronchamp-i kápolna, 1955.
316. (Alvar) Aalto: Községháza, 1949-1953. Säynätsalo
317. (Pier Luigi) Nervi: Sportcsarnok, 1956-1957. Róma
318. (Frank Lloyd) Wright: Guggenheim Múzeum, 1946-1958. New York
319. (Tange) Kenzo: Olimpiai csarnokok, 1964. Tokio
320.(Renzo Piano - Richard Rogers): Pompidou központ, 1971-1977. Párizs
321. (Friedrich) Hundertwasser: Bécsi (Löwengassei) lakóház, 1980-1982. Bécs
322. Makovecz Imre: A Művelődés Háza, 1976-1982. Sárospatak
323. (Marino) Marini: Ló és lovas, fa, 1949-1950. (Zürich, Krayenbühl Gyűjtemény)
324. (Alberto) Giacometti: Az erdő (bronz), 1950. (Duisburg, Wilhelm Lehmbruck Gyűjtemény)
325. (Henry) Moore: Kétrészes fekvő alak (bronz), 1959. (művész tulajdona)
326. (Jean) Tinguely: Kerekeim, 1960-1961. (Budapest, Ludwig Múzeum-Kortárs Művészeti Múzeum = Ludwig)
327. (Joan) Miro: A hold fala, kerámia, 1960. (Párizs, UNESCO Palota kertje)
328. Somogyi József: Martinász, 1953. (Dunaújváros)
329. Borsos Miklós: Madár tojással, 1968.
330. Jovánovics György: Részlet a nagy Gilles-ből, 1967-1968. (mgt.)
331. Schaár Erzsébet: Az utca, 1974. (székesfehérvári kiállítás)
332. Varga Imre: Radnóti, 1969. (Mohács)
333. (Jackson) Pollock: No 14. 1948. (Westport, Connecticut, mggy.)
334. (Jean) Dubuffet: Metafizikus, 1950. (Winnetka-Illinois, mggy.)
335. (Francis) Bacon: Tanulmány Velázquez után: X. Ince pápa. 1953. (New York, mgt.)
336. (Jasper) Johns: Zászló narancsmezőben, 1957. (Köln, Wallraf Richart Museum)
337. (Roy) Liechtenstein: Tzing, 1962. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
338. (Andy) Warhol: Elvis, 1964. (Toronto, Art Gallery of Ontario)
339. (Rober) Rauschenberg: Turkey, 1965. (Darmstadt, Karl Ströher gyűjtemény)
340. Kepes György: Programozott fényjátékterv a bostoni kikötő számára, 1965-1967
341. (Victor) Vasarely egy op-art műve
342. (Nam June) Paik: Integrálzongora, 1958-1963. (Bécs, Museum Moderner Kunst)
343. (Frank) Stella: Lake City, 1960-1961. (Düsseldorf, Kunstmuseum)
344. (Allan) Kaprow: Háztartás, 1964. Happening (fotódokumentáció)
345. (Joseph) Kosuth: Egy és három szék, 1965.
346. (Joseph) Beuys: Főáram, 1967. Darmsadt (akció fotódokumentáció)
347. Szentjóby Tamás: Hülő víz, 1965. (mggy.)
348. Keserü Ilona: Forma, 1969. (mgt.)
349. Kondor Béla: Rajz, 1969. (Győr, Kolozsváry gyűjtemény)
350. Lakner László: Mosoly, 1969. (Budapest, Kiscelli Múzeum)
351. Pauer Gyula: Pszeudo, 1970. (mgt.)
352. Christo: Völgyzáró függöny, 1970-1972. (Colorado)
353. Haraszty István: Kalitka, 1973. (Székesfehérvár, István Király Múzeum)
354. (Claes) Oldenburg: Ruhacsíptető, acél, 1974. (USA, mggy.)
355. Erdély Miklós: Hűség, 1979.
356. (Cindy) Sherman: Cím nélküli állókép 48., 1979.
357. Ujházi Péter: Cirkusz, 1980. (Budapest, Ludwig)
358. Bak Imre: Ismert történet II., 1984. vagy Tao 1993. (Budapest, Ludwig)
359. Bukta Imre: Hajnali szabad permetezés, 1985. (Budapest, Ludwig)
360. ef. Zámbó István: Új magyar népművészet II. 1987. (Budapest, Ludwig)
361. Mauer Dóra: Hommage ŕ Joseph Hoffmann, 1990. (Budapest, Ludwig)
362. (Barbara) Kruger: A tested csatatér, 1989.
363. Fehér László: Kútbanéző, 1989. (Budapest, Ludwig)
364. (Rebecca) Horn: Concert for Anarchy, 1994 e.
365. Németh Ilona: Elementáris objekt, 1996.
366. Gerber Pál: Te egy kiválasztott vagy, 1996.
FOTÓ
367. (Eadward) Muybridge: Lovas fotók (1888 k.)
368. Moholy-Nagy László: Önarckép, (1922)
369. (Alexander) Rodcsenko: Telefonáló nő (1923)
370. (Man) Ray: Casati grófnő (1928)
371. Munkácsi Márton: Gyerekek (1928)
372. (Edward) Weston: Káposztalevél (1931)
373. (Andre) Kertész: Torzulás (sorozat), (1933)
374. (Henri) Cartier-Bresson:Vasárnap a Marne partján (1938)
375. (Robert) Capa: Kollaboránsnő Chartres-ból, (1944)
376. (Diane) Arbus: Vasárnap Brooklynban sétáló fiatal pár (1966)
377. (Richard) Avedon: Apám (1969 u.)
378. Escher Károly: Szénhordás
MAGYAR NÉPMŰVÉSZET
379. Dél-dunántúli tornácos ház alaprajza (XIX. sz.-ból)
380. Alföldi kontyosház (XIX. sz.-ból)
381. Egy szabadtéri néprajzi múzeum (pl. Szentendre, Hollókő, Göcsej)
382. Ácsolt láda Nógrád megyéből, Budapest, Néprajzi Múzeum (= NM) vagy Délkelet-Dunántúlról (Pécs, Janus Pannonius Múzeum)
383. Festett láda Komárom, Csongrád vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
384. Király Zsiga: Tükrös spanyolozással (XIX. sz.) (NM)
385. Egy sárközi, egy somogyi és egy baranyai szőttes (párnahéj, párnavég, abrosz vagy komakendő) (pl. a NM anyagából)
386. „Táblás”, vörös-fekete gyapjú szőttes Sóváradról (Románia) (Budapest, NM)
387. „Ábrahámos”, hímzett párnavég Csík megyéből (Románia) (NM)
388. Cifraszűr Békés vagy Hajdú megyéből (pl. a NM anyagából)
389. Női ködmön Somogy, Békés vagy Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből (pl. a NM anyagából)
390. Egy csákvári cserépedény (kásástál, nagytál vagy korsó)
391. Egy-egy cserépedény (tál, fazék, butélia vagy butykos) Hódmezővásárhelyről vagy Tiszafüredről
392. Miskakancsó Mezőcsátról (1848.) (NM) vagy Miskakancsó Mezőtúrról (NM)

A fejlesztés várt eredményei a 9–10. évfolyamos ciklus végén

	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek önálló alkalmazása az alkotótevékenység és a vizuális jelenségek elemzése, értelmezése során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, és egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Alapvetően közlő funkcióban lévő képi, vagy képi és szöveges  megjelenések árnyalt értelmezése.
•	Médiatudatos gondolkodás a tömegkommunikációs eszközök és formák rendszerező feldolgozása. 
•	A tervezett, alakított környezet forma és funkció összefüggéseinek felismerése, ennek figyelembe vételével egyszerű tervezés és makettezés.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos alkalmazása alkotótevékenységekben.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet alapvető elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak felismerése.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások árnyaltabb elemzése összehasonlítása, műelemző módszerek alkalmazásával.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

11.évfolyam
Éves óraszám: 36
Vizuális kultúrából az alkotótevékenység gyakorlása ebben a szakaszban is fontos szerepet kap, amely egyrészt komplex, esetleges kutatómunkát igénylő feladatok megoldásával lehet hatékony, másrészt az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét. Továbbra is nagy hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás, az önálló problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése, amely a felnőtté válás folyamatában jó előkészítése a hiteles társadalmi beilleszkedésnek. 
E szakaszban a vizuális kultúra részterületei közül ismét a „Kifejezés, Képzőművészet” fejlesztési feladatai kerülnek előtérbe, míg a „Vizuális kommunikáció” és a „Tárgy- és környezetkultúra” fejlesztési követelményeinek aránya a korábbihoz képest némileg csökken. A tantárgy kultúraközvetítő szerepe továbbra is jelentős, ráadásul a sikeres érettségi vizsga fontos kritériuma az összegző, felhasználó jellegű tudás bizonyítása, így a művészettörténeti és művészetelméleti problémák, ismeretek összegző jellegű rendszerezése kiemelt cél.
A tanuló felismeri, hogy a különböző vizuális művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Tudatosul benne a helyi, a nemzeti, az európai és az egyetemes kulturális örökség jelentősége. Megérti az európai országok, nemzetek és a kisebbségek kulturális sokféleségét, valamint az esztétikum mindennapokban betöltött szerepét. Nyitott műalkotások befogadására, képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítani, többféle értelmezési kontextusban elhelyezni. A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal. Képes a média által alkalmazott álló- és mozgóképi kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására. Képes továbbá az épített és természeti környezet értékelésére, kritikai megítélésére. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét nagymértékben a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő és önálló alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével, saját kifejezési szándék érdekében is. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Hagyományos és korszerű vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott kifejezési szándék (pl. feszültség, figyelemfelhívás, nyugalom) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek tudatos alkalmazásával (pl. nézőpont, kompozíció, színhasználat, felületkialakítás).
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. sík alkotás térbelivé alakítása, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel, stílus- és műfajváltás, idő és karaktercserék).
•	Fogalmak, jelenségek (pl. repülés, víz, kapcsolatok, utánzás) komplex vizuális feldolgozása nem a megszokott eszközökkel (pl. talált tárgyakból, szokatlan anyagokból, fénnyel).
•	Szöveges és képi elemek képi kompozícióba rendezése (pl. egymás erősítésével) adott vagy tudatosan választott kifejezési szándék érdekében képzőművészeti példák (pl. dadaizmus, kortárs alkotók) alapján.
•	Mű és környezetének elemző vizsgálata több szempont szerint, konkrét művészeti példák alapján (pl. oltárkép, köztéri szobor, installáció, land-art, street art munka).	Magyar nyelv és irodalom:szöveg és kép illusztratív, narratív kapcsolata.

Ének-zene: zenei élmény.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett hatások.

Informatika: számítógép felhasználószintű alkalmazása.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, kiemelés, kontraszt, kompozíció, parafrázis, komplementer, vizuális narratív hatás, illusztratív hatás, installáció, enviroment/környezetművészet, fényművészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Ábrázolás és stílus	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Megfigyelt téri helyzetek, forma, arány, fény és színviszonyok ábrázolása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Megfigyelt téri helyzetek, fény- és színviszonyok adott vagy választott célnak megfelelő ábrázolása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Téri helyzetek megjelenítése különböző ábrázolási rendszerek használatával és transzformálásával (pl. látvány reprodukálása vetületi ábrázolásból perspektivikus vagy axonometrikus megjelenítéssel).
•	Az önárnyék és a vetett árnyék művészi kifejező elemként történő alkalmazása (pl. megvilágítás megváltoztatásával létrehozott változások megjelenítése grafikai, fotós eszközökkel). 
•	Ábrázolási konvenciók megfigyelése és értelmezése a művészet történetében, illetve az adott vagy választott megjelenítési cél érdekében reprodukálása az alkotó munkában. 	Matematika: Modellezés, összefüggések megjelenítése. Transzformációk, adott tárgy más nézőpontból való elképzelése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Téri helyzet, ábrázolási konvenció vagy ábrázolási rendszer, nézőpont, horizontvonal, iránypont, rövidülés, vetületi ábrázolás, képsík, nézet, axonometria, egy- és két iránypontos perspektíva, önárnyék, vetett árnyék.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Korszakok, stílusirányzatok	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	A művészet stíluskorszakait reprezentáló legfontosabb művészeti alkotások, alkotók felismerése, és elhelyezése a megfelelő korban. A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A művészettörténet főbb korszakainak összegző, lényegkiemelő jellemzése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kifejezés eszközeinek pontos értelmezése különböző korokban. A legjelentősebb művészettörténeti stíluskorszakok és irányzatok témák illetve problémakörök rendszerezése és összegző ismerete. Esztétikai jellemzők megalapozott értékelése. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. A technikai képalkotás lehetőségeinek elemzése és képzőművészeti kapcsolódásainak megértése. Elemzési szempontok megfelelő érvényesítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészettörténeti korszakok (pl. ókor, korakeresztény, romanika és gótika, reneszánsz és barokk, klasszicizmus és romantika) műfajokra lebontott részletes összegzése, a legfontosabb stílust meghatározó jegyek pontos megkülönböztetésével.
•	Vizuális művészeti műfajok összehasonlítása több szempontból (pl. műtípusok szerint: életkép a festészetben és a fotóművészetben, portré a szobrászatban és festészetben).
•	A századforduló irányzatainak (pl. szecesszió, posztimpresszionizmus, impresszionizmus) és a 20. század legfontosabb avantgard irányzatainak (pl. kubizmus, expresszionizmus, dadaizmus, fauvizmus, futurizmus, szürrealizmus) részletes összegzése, a legfontosabb stílust meghatározó jegyek pontos megkülönböztetésével.
•	A 20. század második fele vizuális művészeti irányzatainak konstruktív, expresszív és konceptuális példáinak elemző vizsgálata.
•	A művészetben használt legfontosabb alkotói technikák (pl. egyedi és sokszorosított grafika, olaj vagy vizes alapú festmény) felismerése, a művészi kifejezésben betöltött szerepének elemzése.
•	Újmediális művészeti jelenségek konkrét elemző vizsgálata.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: korstílusok, irányzatok társadalmi és kulturális háttere.

Magyar nyelv és irodalom: korstílusok, stílusirányzatok megnevezései, megkülönböztető jegyei, művészettörténeti párhuzamok. Könyvtárhasználat.

Ének-zene: Művészet- és zenetörténeti összefüggések (korszakok, stílusok kiemelkedő alkotók, műfajok). 
Zenei befogadói tapasztalatok.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Korszak, korstílus, stílusirányzat, képzőművészeti műfaj, műtípus, magasnyomás, mélynyomás, síknyomás, egyéni stílus, avantgard, avantgard irányzat, neoavantgard, posztmodern, kortárs képzőművészet, újmédia, intermediális műfaj, eseményművészet, interaktív művészet, hálózati művészet.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
A fotografikus kép nyelve	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felismerése és használata műelemzés során. A fényképezés képalkotó lehetőségeinek ismerete és megértése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A vizuális kifejezés eszközeinek pontos értelmezése kortárs művészeti alkotások elemző feldolgozása során. Vizuális esztétikai jellegű értékítéletek megfogalmazása elemzésekben, illetve érvényre juttatása az alkotó feladatokban. A fotográfia műtípusainak, műfajainak ismerete és elemzése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A fotó mint a technikai képalkotás alapmédiuma főbb sajátosságainak megismerése, megértése (pl. „feltáró” beszélgetések, elemzések Henri Cartier-Bresson, Robert Capa, André Kertész műveiről megadott szempontok alapján).
•	A fotografikus látásmód, a médium sajátosságainak alkalmazása kreatív gyakorlatok során (pl. fekete-fehér és/vagy színes fotósorozat készítése digitális technikával megadott téma alapján, mint „Egy nap az életemből”, vagy „A lépcső”).
•	Technikai kép és szöveg kiegészítő alkalmazása komplex feladat kapcsán (pl. fekete-fehér és/vagy színes fotografika készítése saját felvételek átalakításával – manuális vagy digitális technikával –, majd a kép felhasználása saját névjegykártya vagy fejléces levélpapír, boríték tervezése során), elsősorban az alkalmazott fotográfia gyakorlati szerepének felismerése céljából.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: A fotografikus technikával rögzített kép. Valóságábrázolás és hitelesség. Tömegtájékoztatás és demokrácia.

Magyar nyelv és irodalom: A vizuális közlés verbális és nem verbális elemei. A nyelv mint jelrendszer. Irodalmi emlékhelyek, alkotói életművek fotódokumentumai.

Informatika: az internetes közléstípusok tartalmi megbízhatósága és vizuális megjelenése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Fotográfia kettős természete: reprodukció és manipuláció/"ábrázolat", reprezentáció, fotogenitás, fotószerűség, „fotós látásmód”, műfaj/műtípus/stílus a fotóművészetben, arculatterv, tipográfia, (fotografika).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Vizuális kommunikáció
Mozgóképi kifejezés	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	A technikai képalkotás lehetőségeinek ismerete és megértése. Mozgóképi kifejezőeszközök vizuális értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A mozgókép műtípusainak, a mozgóképi kifejezés eszközeinek megértése és felhasználása. Mozgóképi közlés tervezése, megvalósítása irányítással.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A mozgóképi kifejezés fontos állomásainak megismerése, lényeges összefüggések megértése (pl. a film létrejöttének tanár által segített, tanulói feldolgozása, adatgyűjtés, illetve referátum összeállítása) a sajátos, mozgóképi nyelv megértése érdekében.
•	A film audiovizuális kifejezési módszereinek megismerése kreatív, kísérleti szemléletű gyakorlatokkal (pl. a „mozdulatlan kép megmozdul”– fényjáték megvalósítása egyszerű megoldások, eszközök, technika alkalmazásával, mint „szendvicsdia”, diavetítők, lencsék, üvegdarabok, színezett fóliák többszöri módosításokhoz, videokamera-, projektor- és számítógép-használattal, illetve hang hozzárendelésével a mozgóképhez). A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az audiovizuális értelmezés legfontosabb eszközeinek tudatosítása.
•	A kockánként beállított és felvett mozgókép alapsajátosságainak megismerése kreatív gyakorlatok során (pl. tárgymozgatásos és/vagy pixillációs technikával pár perces film készítése megadott témából, műből kiindulva – egy fotográfia, fényképsorozat, vers, novella, zene, hangmontázs, egy hangulatos köztér, vagy írásban megadott téma, cím alapján – hang, zene hozzárendelésével, illetve készítésével a mozgóképhez) az animációs technika néhány fontos lehetőségének feltárása érdekében.	Mozgóképkultúra és médiaismeret: Kultúra és tömegkultúra. A média funkciói. Nézettségnövelő stratégiák. Sztárok. A figyelemirányítás, a hangulatteremtés és az értelmezés legfontosabb eszközei. 

Ének-zene: a zene szerepe a médiában és a filmművészetben.

Dráma és tánc: Mozgásos kommunikáció. Metaforikus kifejezőeszközök. Jellemábrázolás.

Informatika: az internetes közléstípusok tartalmi megbízhatósága és vizuális megjelenése.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Technikai képfajta; fénykép, mozi/film, videó, fénymásolás, hologram, pillanatkép/fáziskép, vetítés, a mozgókép sajátos (alap)eszközei, experimentális művészet, akció, Bauhaus, absztrakt film, VJ-kultúra, animáció, „kockázás”, tárgymozgatás, pixilláció, stoptrükk, történet, cselekmény, elbeszélés, kísérleti film, etűd, videoklip, (fényjáték), („szendvicsdia”).	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tárgy- és környezetkultúra
Az épített, alakított környezet változásai	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	Tárgyakkal, épületekkel, jelenségekkel kapcsolatos információk gyűjtése. A látott jelenségek elemzéséhez, értelmezéséhez szükséges szempontok önálló kiválasztása. Önálló kérdések megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Vizuálisan is értelmezhető jelenségek, folyamatok társadalmi és gazdasági ok-okozati összefüggéseinek megértése. Különböző korú és típusú tárgyak, és a tárgyakhoz kapcsolódó társadalmi jelenségek értelmezése. A kortárs építészet és a kortárs téralakítás megjelenéseinek értelmezése. A következtetések célirányos megfogalmazása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Az építészettörténet fontosabb korszakainak (pl. ókor, romantika, gótika, reneszánsz, barokk, klasszicizmus, eklektika, szecesszió) elemzése és összehasonlítása – különös tekintettel a formai, szerkezeti kapcsolódásokra és különbségekre –, illetve összehasonlítva a 20. század (modern, posztmodern) és kortárs építészeti stílusjegyek és térrendezés sajátos vonásaival, nemzetközi és magyar példák alapján. 
•	Kortárs környezetalakítás és térrendezés elemző vizsgálata a közvetlen környezetben.
•	Művészi, azaz a térrendezés kifejező szándékú felhasználásának rendszerező elemzése és kipróbálása (pl. land art, street art).
•	A divat szélesen értelmezett fogalmának (pl. öltözködés, életforma, lakberendezés) elemző vizsgálata és értelmezése, reflektálva annak társadalmi összefüggéseire is.
•	A divat és hagyomány kapcsolatának vizuális értelmezése (pl. hagyományos ruhadarab áttervezése, átalakítása, hagyományos díszítmény felhasználásával póló mintatervezés).
•	A kulturális értékmegőrzés (pl. környezet- és műemlékvédelem) lehetőségének vizsgálata, az eredmények képes és szöveges feldolgozása, összegzése különös tekintettel annak felhívó jellegére.	Magyar nyelv és irodalom: Esztétikai minőségek. Toposzok, archetípusok állandó és változó jelentésköre. Könyvtárhasználat.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Társadalmi jelenségek értékelése. Társadalmi normák. Technológiai fejlődés. Fogyasztói társadalom.

Földrajz: Környezet fogalmának értelmezése. Helyi természet- és környezetvédelmi problémák felismerése. Környezettudatos magatartás, fenntarthatóság.
Globális társadalmi-gazdasági problémák  fogyasztói szokások, életmód. Fenntarthatóság. Környezet és természetvédelem.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Modern, posztmodern, konstruktív-dekonstruktív térrendezés, organikus építészet, Bauhaus, funkcionalizmus, divat, társadalmi norma, szubkultúra, értékmegőrzés.	

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Ajánlott műtípusok, művek, alkotók
Amennyiben a különböző korok és kultúrák feldolgozását kronologikus megközelítésben végezzük, a részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistája az irányadó a műtípusok, művek, alkotók szemléltetésére. E listában kronológiai sorrendben találhatók a feldolgozásra ajánlott művek az őskortól napjainkig. A listában a képzőművészeti alkotásokon kívül jelentősebb, stílusteremtő tárgyak, tárgytípusok, fotók, népművészeti és Európán kívüli kultúrák műtárgyai és tárgyi emlékei is megtalálhatók. E listában szereplő tárgyakon és műtárgyakon kívül a szemléltetés anyagát tematikus módon is válogathatjuk.
A válogatás fontos szempontja, hogy a bemutatott művek az egyetemes művészettörténet legjelentősebb és tipikus műveivel szemléltessék a témát, illetve hangsúlyt kapjanak a magyar művészet- és építészettörténetben megtalálható leglényegesebb példák is. A részletes érettségi vizsgakövetelmény műlistájában ajánlott műveken és alkotókon kívül adott témák szemléltetésére további műtípusok és művek is felhasználhatók. A tananyag tematikus szempontú megközelítése esetében a válogatás fontos szempontja, hogy az adott téma függvényében ne csak művészettörténeti, hanem nyitottabban értelmezett kultúrtörténeti, építészet- és tárgytörténeti példák is bemutatásra kerüljenek, továbbá hogy adott esetben a magas művészet példáin kívül populárisabb irányzatok egyformán szemléltessék az adott tartalmat, illetve hogy tértől (pl. Európán kívüli kultúrákból származó művek) és időtől (pl. akár kortárs művek) független példák is szemléltessék a tananyagot. Fontos továbbá, hogy a vizuális kommunikáció, valamint a tárgy- és környezetkultúra részterületek szemléltetéséhez a kortárs kultúrából, a történelmi korokból, illetve a közelmúltból származó példákat is felhasználhatjuk.

A fejlesztés várt eredményei	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális közlés, kifejezés eszközeinek önálló, célnak megfelelő használata az alkotó- és befogadótevékenység során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	A médiatudatos gondolkodás magasabb szintjénak elérése tömegkommunikációs eszközök és formák összetettebb, rendszerező ismerete alapján.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos és önálló alkalmazása az alkotótevékenységekben.
•	A tervezett, alakított környezet komplex értelmezése, reflektálva a társadalmi, környezeti problémákra is.
•	Társművészeti kapcsolatok árnyalt értelmezése.
•	Legfontosabb kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok rendszerező ismerete és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
•	Az építészet legfontosabb elrendezési és szerkezeti alapelveinek, illetve stílust meghatározó vonásainak rendszerező ismerete.
•	Vizuális jelenségek, tárgyak, műalkotások elemzése, összehasonlítása során a műelemző módszerek összetett, komplex alkalmazása az ítéletalkotás érdekében.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása.
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

Érettségi témakörök közép és emelt szinten.
KÖZÉPSZINT
Témakörök	Követelmények
I. Alkotás
A vizuális nyelv elemeinek és eszközeinek (pont, vonal, sík- és térforma,
Vizuális nyelv	adott céloknak megfelelő használata.).
Adott célnak megfelelő kompozíció létrehozása.
Kontrasztokkal történő kiemelés használata és értelmező ábrázolása.
Színharmóniák, színkontrasztok használata.
A vizuális nyelv eszközeinek használata különböző kontextusban.

Technikák

Az adott technika adekvát használata.

Jártasság a szabadkézi rajzban - ceruzával, tollal.
Jártasság a műszaki jellegű rajzban - ceruzával, szerkesztőeszközökkel.
Jártasság egyes festőtechnikákban - akvarellel vagy temperával.
Jártasság a kollázstechnikában.
Jártasság egy kézi sokszorosító eljárásban (pl. papírnyomat).
Jártasság egy további szabadon választott technika alkalmazásában (pl. mintázás, vegyes technikák, fotó, videó, számítógép, kézműves technikák).
Jártasság a sablonnal történő feliratkészítésben.
Ábrázolás, látványértelmezés
Formaértelmezés

Ábrázoló jellegű rajz készítése során a látvány főbb arányainak, formájának megfigyelése és helyes visszaadása.

Egyszerű tárgyak formakapcsolatait bemutató rajz készítése (pl. szabásrajz, szerkezeti vázlat).

Térértelmezés

Téri helyzetek értelmezhető ábrázolása.

Látvány alapján, az ábrázolás során a nézőpont következetes megtartása.
Beállítás alapján a térmélység megjelenítése,
A választott térábrázolási rendszer következetes alkalmazása szabadkézi rajzban.
Látvány vagy ábra alapján a térábrázolási konvenciók (vetületi ábrázolás, axonometrikus ábrázolás, két iránypontos perspektivikus ábrázolás) következetes alkalmazása szabadkézi rajzban.

Színértelmezés

Beállítás alapján szín és fényviszonyok helyes visszaadása.

Megjelenítés, közlés, kifejezés, alkotás

Kompozíció Érzelmek
Folyamat, mozgás, idő
Kompozíció létrehozása megadott szempontok alapján. Érzelmek, lelkiállapotok vizuális kifejezése.
Folyamat, történet bemutatása értelmezhető képsorozatokban (pl. folyamatábra, képes forgatókönyv).Kép- és szövegszerkesztés hagyományos technikával.
Adott tartalomnak megfelelő betűtípus és kompozíció kiválasztása.

Vizuális információ

Vizuális jelek, szimbólumok következetes használata.

Nem vizuális természetű információk értelmező képi megjelenítése (pl. grafikonnal, diagrammal).
Színkódok következetes alkalmazása a magyarázó-közlő ábrázolásban.

Tárgyak és környezet

Egyszerű csomagolás tervezése adott funkcióra.

Egyszerű terek átalakításának, berendezésének megtervezése.
2. Befogadás
A megjelenítés sajátosságai

Vizuális nyelv

A vizuális közlés, kifejezés legfontosabb eszközeinek (pont, vonal, sík- és térforma, felület, tónus, szín, szerkezet/kompozíció, képi motívumok, kontrasztok, térábrázolási rendszerek, anyagok, technikák) szerepének ismerete, használata az elemzés során.

Térábrázolási módok

A legjellegzetesebb térábrázolási konvenciók felismerése és lényegének ismerete.

Vizuális minőségek Látványértelmezés Kontraszt, harmónia

Vizuális minőségek differenciált megkülönböztetése.
A látványértelmezésben szerepet játszó tényezők ismerete és alkalmazása az elemzés során.
Színharmóniák, színkontrasztok felismerése.

Kontextus

A vizuális közlés, kifejezés jelentését meghatározó összefüggések - kontextus felismerése és használata az értelmezés, elemzés során.

Technikák
Vizuális kommunikáció

A vizuális közlés, kifejezés legfontosabb technikáinak felismerése.

Vizuális információ

A köznapi és művészi vizuális közlésekben előforduló legfontosabb jelek, jelképek, motívumok értelmezése.

A köznapi közlésekben előforduló vizuális információk értelmezése (pl. műszaki rajz, folyamatábra).

Tömegkommunikáció

A tömegkommunikáció legfontosabb eszközeinek, formáinak ismerete és megkülönböztetése.

Fotó, mozgókép
Tárgy- és környezetkultúra
Forma és funkció
Tervező folyamat Népművészet

Fotó elemzése.
A fotó legfontosabb műtípusainak ismerete.
Álló- és mozgóképi reklámanyag képi hatásának elemzése.
A tárgyról leolvasható információk ismerete.
Különböző korokból és kultúrákból származó tárgyak és objektumok (pl. épület, építmény) forma- és funkcióelemzése.
Tárgyak, épületek stílusjegyek alapján történő csoportosítása.
A tervező, alkotó folyamat lépéseinek ismerete.
A tárgyi néprajz és népművészet fogalmának ismerete.

                                                                Egy választott néprajzi tájegység életmódjának, tárgykultúrájának ismerete.
Kifejezés és képzőművészet

Művészeti ágak

A művészeti ágak (képzőművészet, építészet, alkalmazott művészetek) legfontosabb jellemzőinek ismerete.

Műfajok

A képzőművészet kétdimenziós (pl. festészet, fotó) és háromdimenziós (pl. szobrászat, installáció), valamint időbeli kifejezéssel bíró (pl. happening, multimédia) műfajainak ismerete.

Művészettörténet, korszakok, irányzatok A művészeti ágak történetének, nagy korszakainak, irányzatainak ismerete            (őskor,ókor,középkor,reneszánsz,barokk,klasszicizmus,romantika,realizmus,századforduló és századelő izmusai,XX. század második felének irányzatai
legalább egy Európán kívüli kultúra).

Stílusjegyek
Alkotások és alkotók

Adott művek besorolása vagy csoportosítása stílusjegyeik alapján.
A legjelentősebb alkotók ismerete és alkotásaik felismerése és stílus meghatározása.

Műelemző módszerek
Mű és környezete 	A különböző művészeti ágak kiemelkedő alkotásainak elemzése a megfelelő műelemző módszerek alkalmazásával.

A mű létrehozását meghatározó összefüggések ismerete.

Támakörök
1.Vizuális nyelv

EMELT SZINT
Követelmények
A vizuális nyelv elemeinek és eszközeinek (pont, vonal, sik- és térforma, tónus, szín) adott célnak és a szándéknak megfelelő, tudatos, egyéni használata.

Technikák

Adott célnak megfelelő kompozíció létrehozása.
Kontrasztokkal történő kiemelés tudatos használata az értelmező ábrázolás és a kifejezés során.
Színharmóniák, színkontrasztok tudatos alkalmazása a tervező munka során.
A vizuális nyelv eszközeinek használata különböző kontextusban. A vizuális nyelv hatáselemeinek jelentésmódosító átalakítása (pl. a képi környezet megváltoztatásával).
Az adott célnak megfelelő anyagok és technikák kiválasztása.
Jártasság a szabadkézi rajzban - ceruzával, tollal és legalább egy további technikával (pl. szénnel, krétával, pasztellel).
Jártasság a műszaki jellegű rajzban - ceruzával, szerkesztőeszközökkel.
Jártasság egyes festőtechnikákban - akvarellel vagy temperával.
Jártasság a kollázs technikában.
Jártasság egy kézi sokszorosító eljárásban (pl. papírnyomat).
Makett, vagy modellkészítés (pl. papírból, fából).
Jártasság egy további szabadon választott technika alkalmazásában (pl. mintázás, vegyes technikák, fotó, videó, számítógép, kézműves technikák).

Jártasság egy további technikával történő feliratkészítésben (pl. betűkivágás, számítógép).
Ábrázolás, látványértelmezés

Formaértelmezés

Ábrázoló jellegű rajz készítése során a látvány pontos, részletekre kiterjedő arányainak, formarészleteinek megfigyelése és visszaadása.

Ábrázoló rajz készítése során a részletek egymáshoz, és az egészhez viszonyított arányainak helyes megítélése.
Egyszerű szerkezeti összefüggéseket pontosan értelmező szabadkézi rajz készítése beállítás alapján és emlékezetből (pl. szerkezeti rajz, metszetrajz).

Térértelmezés

Téri helyzetek értelmezhető ábrázolása szöveges instrukciók alapján is.

Az ábrázolás során a nézőpont következetes megtartása emlékezetből is.
A térmélység megjelenítése emlékezetből is.Térrekonstrukció készítése.
Adott cél érdekében a megfelelő térábrázolási rendszer kiválasztása és tudatos alkalmazása.
Látvány vagy ábra alapján a térábrázolási konvenciók (vetületi ábrázolás, axonometrikus ábrázolás, két iránypontos perspektivikus ábrázolás) következetes alkalmazása szerkesztéssel is.

Színértelmezés

Beállítás alapján vagy emlékezetből szín és fényviszonyok helyes, érzékeny visszaadása.

Beállításról vagy instrukció alapján színvázlat készítése.

Mozgásértelmezés

Egyszerű mozgás fázisainak értelmező jellegű ábrázolása szabadkézi rajzban.

Megjelenítés, közlés, kifejezés, alkotás

Térviszonyok

Téri helyzetek szubjektív megjelenítése kifejező jellegű alkotásokban.

Kompozíció Színhatás

Képi igényű kompozíció létrehozása látvány és elképzelés alapján.
A színek expresszív hatásának felhasználása kifejező jellegű munkában.

Érzelmek

Érzelmek, lelkiállapotok vizuális kifejezése a szándéknak megfelelő
megjelenítésben.

Elképzelt vagy gyűjtött képi elemekből, érzelmeket, hangulatot, elvont gondolatot kifejező képi kompozíció összeállítása.

Folyamat, mozgás, idő

Folyamat, történet bemutatása értelmezhető képsorozatokban (pl folyamatábra, képregény).

Rövid mozgóképi közlés, kifejezés megtervezése (pl. képes forgatókönyv).

Kép és szöveg

Kép- és szövegszerkesztés hagyományos technikával.

Adott tartalomnak megfelelő betűtípus és kompozíció kiválasztása.
Kép és szöveg kölcsönhatásának megjelenítése adott hatás vagy jelentés eléréséhez.

Vizuális információ

Vizuális jelek, szimbólumok következetes használata.

Nem vizuális természetű információk értelmezhető képi megjelenítése (pl grafikonnal, diagrammal).
Nem vizuális információk értelmezhető képi jellé (pl. embléma, piktogram) tömörítése.
Színkódok következetes alkalmazása a magyarázó-közlő ábrázolásban.
Tárgyak és környezet

Egyszerű tárgy és csomagolás tervezése adott funkcióra és a tervezés, megvalósulási folyamat dokumentálása.

A tervezéshez szükséges felmérés, kutatás elvégzése.
Egyszerű tárgy megalkotása szabadon választott anyagból.
Adott tárgy, építészeti tér átalakítása úgy, hogy más funkció betöltésére is alkalmas legyen.
2. Befogadás
A megjelenítés sajátosságai

Vizuális nyelv

A vizuális közlés, kifejezés legfontosabb eszközeinek (pont, vonal, sík- és térforma, felület, tónus, szín, szerkezet/kompozíció, képi motívumok, kontrasztok, térábrázolási rendszerek, anyagok, technikák) szerepének ismerete, használata az elemzés során.

Képi, zenei, irodalmi alkotásokban egyaránt előforduló megfelelő kifejezőeszközök (pl. szerkezet, motívum, ritmus) felismerése és a párhuzamok elemzése.
A leggyakoribb kompozíciós formák kifejező hatásának ismerete.
A látványértelmezésben szerepet játszó tényezők (pl. nézőpont, arányok) lényegének jelentésének ismerete és alkalmazása az elemzés során.

Térábrázolási módok Vizuális minőségek
Látványértelmezés
Kontraszt, harmónia

A legjellegzetesebb térábrázolási konvenciók lényegének ismerete, és összehasonlítása az elemzés során.
Vizuális minőségek differenciált megkülönböztetése.
A látványértelmezésben szerepet játszó tényezők ismerete és alkalmazása az elemzés során.
Színharmóniák, színkontrasztok felismerése és lényegének ismerete.

Kontraszt kiemelő szerepének vizsgálata.

Kontextus

A vizuális közlés, kifejezés jelentését meghatározó összefüggések - kontextus ■ felismerése és használata az értelmezés, elemzés során.

Technikák

A vizuális közlés, kifejezés legfontosabb technikáinak leíró jellegű ismerete.

Vizuális kommunikáció

Folyamat, mozgás, idő Kép és szöveg Vizuális információ

Időt, mozgást, változást rögzítő vizuális megjelenítési módok ismerete és összehasonlítása.
Szöveg és kép kölcsönhatásának elemző vizsgálata.
A köznapi és művészi vizuális közlésekben előforduló legfontosabb jelek, jelképek, motívumok értelmezése.

A köznapi közlésekben előforduló vizuális információk értelmezése (pl. műszaki rajz, folyamatábra).

Tömegkommunikáció

A tömegkommunikáció legfontosabb eszközeinek, formáinak ismerete és
megkülönböztetése.

A tömegkommunikáció jelentőségének, működési hatásrendszerének ismerete.

Médiakategóriák Fotó és mozgókép

A legfontosabb médiakategóriák kommunikatív és esztétikai hatásának ismerete.
Fotó elemzése.
A fotó és film legfontosabb műtípusainak ismerete.
A mozgóképi kifejezés legfontosabb eszközeinek ismerete.
A fotó és film műfajainak ismerete.
A fotó képzőművészeti felhasználásának ismerete.
Álló- és mozgóképi reklámanyag képi hatásának elemzése.

Tárgy- és környezetkultúra

Forma és funkció

A tárgyról leolvasható információk ismerete.
Különböző korokból és kultúrákból származó tárgyak és objektumok (pl épület, építmény) forma- és funkcióelemzése.
Tárgyak, épületek stílusjegyek alapján történő csoportosítása. Tárgyak elemzése során minél több vizsgálati szempont alkalmazása.

Tervező folyamat
Kézműves és ipari tárgykultúra Népművészet

A tervező, alkotó folyamat lépéseinek ismerete. A tárgytervezés szempontjainak ismerete.
A kézműves és ipari tárgykultúra főbb műfajainak és technikáinak ismerete és megkülönböztetése.
A tárgyi néprajz és népművészet fogalmának ismerete.
Egy választott néprajzi tájegység életmódjának, tárgykultúrájának ismerete.
A magyar népművészet legfontosabb sajátosságainak ismerete.

Kifejezés és képzőművészet

Művészeti ágak

A művészeti ágak (képzőművészet, építészet, alkalmazott művészetek) jellemzőinek ismerete.

Műfajok

A képzőművészet kétdimenziós (pl. festészet, fotó) és háromdimenziós (pl. szobrászat, installáció) és időbeli kifejezéssel bíró (pl. happening, multimédia) műfajainak ismerete.

Művészettörténeti korszakok, irányzatok

A művészeti ágak történetének - nagy korszakainak és irányzatainak - összefüggéseinek ismerete és összehasonlító, elemző tanulmányozása (őskor, ókor, középkor, reneszánsz, barokk, klasszicizmus, romantika, realizmus, a századforduló és századelő izmusai, a XX. század második felének irányzatai és legalább egy Európán kívüli kultúra).

Stílusjegyek
Alkotók és alkotások
Műelemző módszerek

Mű és környezete.
A modern és posztmodem lényegének ismerete.
Adott művek besorolása vagy csoportosítása stílusjegyeik alapján.
Stílusjegyek alapján ismeretlen mű meghatározása, besorolása.
A legjelentősebb alkotók ismerete és alkotásaik felismerése, stílusmeghatározása és kormeghatározása.
Egy-egy szabadon választott külföldi és hazai kortárs alkotó munkáinak elemző vizsgálata.
A különböző művészeti ágak kiemelkedő alkotásainak elemzése a megfelelő műelemző módszerek alkalmazásával.
Műalkotás-elemző vázlat készítése.
A mű létrehozását meghatározó összefüggések ismerete.
A kontextus jelentőségének megértése a művészi értékek viszonylagosságában.
Művész és közönségének kapcsolatának ismerete.

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium

Rajz és vizuális kultúra tantárgy emelt szintű helyi tanterve

11-12.évfolyam

11. évfolyam
Heti óraszám: 2 óra
Az emelt szintű vizsgára való felkészítés a közép szint tartalmára épül, de kiegészül az emelt szintű témákkal, témakörökkel.
1-   A vizuális közlés eszközei (pont, vonal, sík, felület, tónus, szín, kompozíció).
2.	A szerkezet, motívum, jelkép, ritmus.
3.	A térábrázolási módok.
4.	A vizuális minőségek (tónus/szín; alak/forma; textúra/faktúra/struktúra).
5.	A látványértelmezésben szerepet játszó tényezők (nézőpont, arányok).
6.	A színharmóniák, színkontrasztok (fény-árnyék, hideg-meleg, komplementer, szimultán, magában való, mennyiségi, minőségi).
7.	A kontrasztok kiemelő szerepe konkrét példákon keresztül.
8.	A vizuális eszközök jelentése.
9.	A művészetben használt alkotói technikák. A művészi kifejezésben betöltött szerepük.
10.	A technikák lépéseinek ismerete.
11.	A tömegkommunikáció eszközei és formái.
12  A fotó és a mozgókép műtípusai.
13.	A mozgóképi kifejezés eszközei (montázs, kameramozgás, képkivágás, nézőpont, világítás, hang és képkapcsolat).
14.	A különböző művészeti korokból és kultúrákból származó tárgyak, objektumok stílusjegyei formaelemzése.
15.	A tárgy, a fogyasztói szokás és az életmód közötti kapcsolat.
16.	A művészeti ágak (képzőművészet, építészet, iparművészet) legfontosabb jellemzőinek.
17.	A képzőművészeti műfajok.
18.	A legfontosabb jellemzők összehasonlító elemzése.
19  A legfontosabb alkotások és alkotók és stílusok meghatározásai. Kormeghatározás évszázados pontossággal.
20.	A műelemző módszerek (stílustörténeti, forma-funkció, forma-tartalom, összehasonlító ikonográfia).
21.	A műalkotás kompozíciós elrendezése.
22.	A művek tárgyi és kulturális összefüggései.
23.	A műalkotás létrehozásában szereplő tényezők (kulturális környezet, megrendelői igény, technikai feltételek, alkotói beállítottság).
Az összefüggések felhasználása az elemzés során.
24.	Az őskori ember művészete.
A termékenységszobrok.
A barlangfestészet Spanyolország és Franciaország területén fennmaradt alkotásai. Kialakulásának okai és fejlődési fokozatai.
A halottkultusszal és a termékenységgel kapcsolatos építmények Franciaország és Anglia területén.
25.	Az őskori ember tárgykultúrája, az ötvösség és a fazekasság emlékei a bronzkorban.
26.	Az ókori Mezopotámia népeinek és birodalmainak művészete; sumer, akkád, Babilon, asszír, perzsa.
A vallásos és uralkodói reprezentáció építészeti és szobrászati emlékei.
27.	A dinasztiák előtti kor művészete, az iparművészet emlékei.
28.	Az ókori Egyiptom halottkultusszal összefüggő építészete, a sírhelyek típusának alakulása a masztabáktól a Királyok völgyéig.
Az újkori templomépítészet és a szent körzetek kialakítása.
A fáraókultusz és a szobrászat, festészet kapcsolata.
A szobrászat és a festészet stílusjegyei az 0- és az újbirodalomban.
29.	A prehellén művészet, a krétai és mykenei kultúra emlékei az építészet, agyagművesség és a falfestészet terén.
30.	Az ókori görög építészet formavilága, az oszloprendek. A görög kultúrában kialakult épülettípusok, a templom, a színház és a különböző funkciójú épületegyüttesek, az akropoliszok és a szent körzetek. Az antik görög szobrászat nagy korszakai, az archaikus a klasszikus és a hellenisztikus kor szobrászatának jellemző jegyei. A görög vázafestészet nagy korszakai, a geometrikus s fekete- és a vörösalakos vázafestészet jellemzői.
31.	Az etruszk művészet emlékei, a halottkultusszal összefüggő és a templomépítészet, a szobrászat és a vázafestészet sajátos vonásai.
32.	Az ókori Római Birodalom művészete és kapcsolata a görög művészettel.
A Római Birodalomban kialakult városépítészeti feladatok megoldása, a fórumok, a vízvezetékek, az amphiteátrumok és a boltozatos közfürdők építészete, a római
lakóház típusa.
A római szobrászatban létrejött új típusok, a portré- és a császárszobrok dombormű
szobrászat a császári reprezentációt szolgáló diadalíveken.
A festészet fennmaradt emlékei Pompeii-ben és az ott megállapítható
stíluskorszakok.
Az iparművészet emlékei.
33.	Pannónia provincia művészeti emlékei, Aquincum fontosabb leletei.
34.	A katakombák keletkezése és freskóinak stílusa. Az ókeresztény szimbólumok a díszítőművészetben.
A kora keresztény építészet emlékei, a keresztény templomtípus kialakulása.
35.	A bizánci birodalom építészetének sajátosságai, az Hagia Sophia és a ravennai
emlékek.
A mozaikfestészetben alkalmazott technika, a jellemző stílusjegyek és az ábrázolt témák.
36.	A középkori orosz (pravoszláv) építészet jellemzői.
Az ortodox ikonfestészet, a templomokban megjelenő ikonosztáz.
37.	Az iszlám világ épülettípusai a vallás és a hatalom igényeinek megfelelően. Az épületek díszítésénél alkalmazott formai megoldások.
38.	A magyarországi török hódoltság fontosabb emlékei.
39.	Népvándorlás-kori népek ötvösművészetének díszítőelemei, a fontosabb emlékek. A honfoglaló magyarság művészetének és hiedelemvilágának kapcsolata a sírleletek alapján.
40.	A ruházat részei; a veretes öv, a tarsolylemez, a hajfonat- és ruhakorongok és a süvegcsúcs.
A vitatott besorolású leletek; a Nagy Károly szablya, a nagyszentmiklósi
aranykincslelet és Lehel kürtje.
A honfoglaló magyarság díszítőelemeinek vizsgálata az eredetkérdés tükrében.
41.	A román kori művészet előzményei; a Karoling- és Ottó-kori építészet, képző- és iparművészet.
42.	Az európai román kor építészete Németországban, Franciaországban és Spanyolországban.
A szobrászat és festészet formai és tartalmi sajátosságai.
43.	Magyar román kor művészeti emlékei. Építészeti és szobrászati emlékek a román
kori Székesfehérvárról, Jakról és Pécsről.
A falusi román kori templomok típusa.
44.	A magyar koronázási jelvények, (a korona a jogar az országalma és a palást)
keletkezése, a különböző elméletek az egyes darabok keletkezéséről.
45.	Az európai gótika művészetének stílusjegyei összehasonlítva a jellemzőket a román
kori építészettel.
A gótikus katedrálisok építészete, kiemelten a francia katedrálisokat; Saint Denis,
párizsi Notre-Dame, Reims és Amiens katedrálisai.
A gótikus szárnyas oltár típusának kialakulása, jelentősebb emlékei.
Az épületszobrászat és a festészet formai jegyei összevetve a román kori
stílusjegyekkel.
A gótikus üvegablak-festészet technikájának előnyei, alkalmazási területei,
esztétikájának filozófiai programja.
46.	Az angliai gótika művészetének sajátos vonásai és fő periódusai.
47.	A magyarországi gótika művészeti emlékei. A koragótika megjelenése Esztergomban, Pannonhalmán, Zsámbékon és Bélapátfalván.
A késő gótikus építészet Kassán.
A klasszikus és a későgótika szobrászati, festészeti és ötvösművészeti emlékei.
A lágy stílus.
A késő gótikus szárnyas oltár művészet emlékei, MS mester és Kolozsvári Tamás munkái.

12.évfolyam
Heti óraszám: 2 óra
Az emelt szintű vizsgára való felkészítés a közép szint tartalmára épül, de kiegészül az emelt szintű témákkal, témakörökkel.
1.	Az itáliai reneszánsz művészet igazodása az új humanista filozófiához és
irodalomhoz, a klasszikus kultúra felélesztésére, a kor igényeihez igazított
felhasználásra tett kísérletek.
A reneszánsz művészet és a gótika stílusjegyeinek összehasonlító elemzése.
A reneszánsz hatása a későbbi korok művészetére.
Az építészetben használt formai elemek, az épületek kialakításánál figyelembe vett
alapelvek.
A szobrászat és festészet stílusjegyei, a reneszánsz gondolkodás megjelenése a
formai jegyekben és a témaválasztásban.
A quattrocento három nagy művészegyéniségének munkássága; Leonardo,
Michelangelo és Raffaello művei.
A reneszánsz viták a művészetről és a művész szerepének megváltozása.
2.	A németalföldi és német reneszánsz sajátos vonásai.
A festészet és grafika jellemző jegyei és témái az eltérő kultúrkör tükrében.
3.	A reneszánsz művészet korai jelentkezése Magyarországon.
A Mátyás király udvarában kialakult humanista kultúra és az olasz és dalmáciai mesterek tevékenysége során keletkezett művészeti emlékek. A Jagelló kori reneszánsz művészet, az esztergomi és Gyulafehérvári emlékek. A felvidéki pártázatos reneszánsz és az erdélyi virágos reneszánsz.
4.	A manierista stílus Európában, különös tekintettel az itáliai kezdetekre és El Greco művészetére.
5.	Az európai barokk építészet, szobrászat és festészet fő jellemzői. Az egyházi és udvari barokk az abszolutisztikus berendezkedésű államokban, különös tekintettel Spanyolországra és Franciaországra. A festők helyzetének változása a barokk korban, az udvari festők és az akadémia intézményének kialakulása.
A holland területen kialakult protestáns barokk művészet jellemzői, az itt kialakult új festészeti műfajok. A festők helyzete és alkotásmódja a polgári társadalomban.
 6.    A magyarországi barokk művészet emlékei.
A barokk templom és kastélyépítészet Magyarországon.
A barokk főnemesi kultúra emlékei.
Az ősgalériák kialakulása és a kiemelkedő portréfestő, Mányoki Ádám hazai
működése.
A magyarországi barokk festészet sajátos vonásai, a török elleni küzdelem festészeti emlékei és a Patrona Hungáriáé ikonográfiái típusa. A köztéri és a templomi szobrászat emlékei.
7.   A franciaországi rokokó stílus kiemelkedő alkotói és alkotásai a festészetben
8.	Az európai klasszicizmus és romantika irányzatának építészeti, szobrászati és
festészeti emlékei, különös tekintettel a franciaországi emlékekre.
A klasszicizmus és a korszakot megelőző barokk és rokokó stílus összehasonlító
elemzése.
A klasszicista, a historizáló és eklektikus építészet jellemzői.
A klasszicizmus és a romantika szobrászatának és festészetének törekvései, egy-egy
jelentős alkotójuk.
9.	A francia forradalmi építészet fő törekvései és képviselőik bemutatása egy-egy alkotáson keresztül.
10.	A klasszicizmus és romantika művészeti emlékei Magyarországon.
A klasszicista köztéri szobrok állításának gyakorlata és a nemzet nagyjairól készült
mellszobrok elterjedése.
A klasszicista portré és tájképfestészet képviselői.
A romantika magyarországi sajátosságai. A nemzeti ellenállás és a művészet
összefonódása.
11.	A nemzeti történelem eseményeit feldolgozó festészet és szobrászat.
12.	A biedermeier és a szentimentalizmus festészetének új műfajai. A biedermeier és a kispolgári életvitel, a biedermeier bútorstílus.
13.	A XIX. században jelentkező realista tendenciák a festészetben. A barbizoni festőiskola.
A Courbet-i realista festészet.
14.	Realista tendenciák Magyarország festészetében, Paál László Barbizonban és Munkácsy Mihály.
15.	A plein-air festészet Európában, mint az impresszionizmus előfutára. A müncheni naturalizmus.
A magyarországi festészeti felsőoktatás megteremtésére tett kísérletek. A kiállítási intézmények, a Műcsarnok és a Nemzeti Szalon.
16.	Az impresszionizmus, a neoimpresszionizmus és a posztimpresszionizmus
festészetének törekvései.
Az impresszionisták festészeti mozgalma Franciaországban, hatása a festői
látásmód megváltozására.
A neoimpresszionisták (pointilisták) művészeti törekvései és festésmódja.
A három nagy posztimpresszionista festő, Cézanne, Van Gogh és Gauguin
munkássága és hatása a következő művészgeneráció festészetére.
Az újítók mozgalmának összeütközése a kialakult művészeti intézményekkel, az
ellenszalon kialakulása.
17.	A szimbolista művészeti törekvések Gauguin és az ő művészetéből kiinduló Nabis csoport művészetében.
18.	Az angliai Árts and Craft's mozgalom művészeti elvei és jelentősége, hatása a szecessziós stílus kialakulására.
19.		Az európai századforduló művészete.
A szimbolizmus festészeti törekvései és a szecesszió festészetének követői.
20.	A szecesszió építészete, iparművészete és központjai (Anglia, Franciaország, Németország, Bécs, Spanyolország).
21.	A magyarországi századforduló művészete.
A szecessziós építészet, festészet és iparművészet jelentkezése és kapcsolata a
magyar népművészettel.
A gödöllői művésztelep létrejöttének célja és jelentős alkotói.
A szimbolista témák jelentkezése egyes magyar festők munkásságában.
A plein-air naturalizmus Nagybányán.
22.	A fauve, expresszionista, kubista, futurista, dadaista irányzatok törekvései,
jelentősebb művészeik és műalkotásaik Európában és Magyarországon.
A fauve irányzat festési eljárásának fő jellemvonásai és vezetőjük Matisse
művészete.
Az expresszionista festészeti mozgalom kialakulása, a Die Brücke és a Blaue Reiter
csoport.
A kubista festészet kialakulása és fejlődési szakaszai Braque és Picasso
munkásságában.
Az olaszországi futurista mozgalom festészeti és szobrászati alapelvei.
A dadaista alkotók művészeti elvei és jelentős műveik.
Az avantgárdé irányzatok jelentkezése egyes magyar művészeknél, a nagybányai
neós mozgalom és a Nyolcak művészcsoportja.
23.	A Bauhaus, De Stijl, funkcionalista, purista és organikus építészet jellemzői, jelentős építészek és művek.
24.	A szürrealista iskola kialakulása, jelentős képviselői és alkotási alapelvei.
25.	A geometrikus és a lírai absztrakció irányzatai Európában, jelentős képviselőik és alkotásaik
26.	A magyar avantgárdé az emigrációban, Kassák és köre.
A két világháború közti Magyarország művészeti csoportosulásai: Szentendrei iskola, KUT, Római iskola és a Gresham-kör.
27.	Neoavantgárd irányzatok: informel (tasizmus, gesztusfestészet, kalligráfia),
tudományos, technicista irányzatok (Op-art, kinetika, minimal-art, post-painterly
abstraction, konceptuális művészet, land art, earth art, arte povera).
Az új művészeti kifejezési formák és a társadalmi problémákra adott válaszok. A műkereskedelem elutasítása, a művész közönség közvetlen kapcsolatának megteremtési igénye és az új műfajok megjelenése közötti kapcsolat.
28.	A Pop art mozgalom művészeti törekvései és új kifejezési eszközei; combine painting, assemblage, environment. A Nouveau Realisme és a hiperrealizmus.
29.	Transzavantgarde és posztmodern művészeti irányzatok törekvései. A művészek által a társadalmi-gazdasági helyzetre adott válaszok.
Az alkotók új kifejezési formái; akcióművészet; happening, performance, fluxus, body art, process art, mail art, magánmitológia, Spurensicherung.
30. Művészeti csoportok és irányzatok Magyarországon a második világháború után. A neoavantgarde jelentkezése, a Zuglói kör és a gesztusfestészet, az Iparterv és a Szürenon csoport, a nyolcvanas évek transzavantgarde mozgalmának jelentős képviselői.

Értékelés

Az órákon minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés /folyamatos csoportos ellenőrzés / 
- egyéni számonkérés /folyamatos/
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
- dolgozat /alkalomszerű/ 
A félév végén és év végén történő minősítésre javasolható A 10.évfolyamon: érdemjegy. 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell.

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium, Szakközépiskola és Kollégium

Rajzszakkör helyi tanterve
6-12.évfolyam

6.évfolyam
Célok, feladatok, fejlesztendő területek:
A fokozott realitásigény megjelenése az adott életkorban megalapozza a tanulók információk közti szelekciós képességét, és kritikai gondolkodást alakít ki. A művészeti nevelés értékközvetítő, értékteremtő és személyiségformáló szerepe lehetőséget biztosít a kompetenciák legszélesebb körű fejlesztésére.Az esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség kompetenciájának folyamatos mélyítése lehetőséget teremt az önismeret és a társas kapcsolati kultúra fejlesztésére. A testi és lelki egészségre nevelés feladata a vizuális kultúra tantárgynak is, hiszen a kifejező céllal születő alkotások létrehozásának folyamata a harmonikus személyiségfejlődéshez nagyban hozzájárul, a párokban és csoportban végzett tervező és alkotó munka elősegíti a másokért való felelősségvállalást, a másokkal való együttműködést. A módszerek és munkaformák sokszínűsége lehetőséget teremt a tanulás tanításának hatékony elősegítésére is. A forma és rendeltetés összefüggéseinek vizsgálata által, tárgyi környezetünk leírásával a hatékony, önálló tanulás módszerei, a rekonstuáló és konstruáló képességek fejlesztésével a kreatív problémamegoldás lépései tudatosulnak, mely hosszú távon a kezdeményezőképességet és a vállalkozói kompetenciát ösztönzi. A tervezés során kibontakozik a természettudományos és technológiai kompetencia, és előtérbe kerül a fenntarthatóság és környezettudatosság lehetőségeinek vizsgálata is. A vizuális kommunkáció területén a kép és szöveg lehetséges kapcsolatainak feltárása az anyanyelvi kommunkáció fejlesztésének is terepet biztosít, a gyakorlati feladatok lehetőséget teremtenek a digitális kompetencia mélyítésére. 
A vizuális kultúra részterületei közül az 6. évfolyamon nagyobb arányban szerepelnek a „Kifejezés, képzőművészet” részterülethez kapcsolódó tartalmak
6.évfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2 óra
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Valóság és képzelet	Órakeret 72 óra	
Előzetes tudás	Az élményt nyújtó, személyes megnyilvánulások érvényesítése az alkotó folyamatban. A vizuális nyelv alapelemeinek ismerete és alkalmazása a kifejező alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák alapszintű alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes élmények, elképzelt történetek, érzelmek vizuális megjelenítése különböző eszközökkel az előtanulmányok során szerzett tapasztalatok alkalmazásával. Tér és sík megkülönböztetése, megjelenítése különböző méretű és formájú felületeken való komponálással. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	A valóság, modell (pl. épített és természetes környezet, tárgyak, alakok) célirányos megfigyelése adott szempontok (pl. térbeli helyzet, arány, plaszticitás, színviszonyok) alapján, és ábrázolása síkban illetve térben, különböző technikákkal (pl. grafika: ceruza, tus, pác, kréta, fotó, akvarell, tempera, mintázás, konstruálás). Tananyag, témák: Látvány utáni tanulmányrajzok készítése gömbölyű formákról (a térbeliség kifejezése tónusfokozatokkal, takarásokkal, különböző méretekkel). Részlet- és metszetrajzok. természetvédelmet kifejező gipszdombormű készítése. 
•	Egyszerű téri helyzetek leírása (pl. formai, szerkezeti, felületi,   tónusbeli), az adott valós látvány sajátosságaiból kiinduló kompozíció egy részletének képi igényű nagyítása, illetve kompozíciós variációk létrehozása, különböző színes technikákkal (pl. akvarell, temperafestés, pasztell-, olajkréta, vegyestechnika). Tananyag, témák: csendélet látvány utáni ábrázolása, a látvány valós színeinek megváltoztatása, pl. kidolgozás csak hideg vagy csak meleg színekkel. Ráközelítés – nagyítás - részletrajzok. Mikroszkopikus méretek és minták. 
•	Szabad asszociációs és vizuális játékok adott témára (pl. fogalom, jelenség, hang, szín, mozgás, gondolat, érzés, tárgy, cselekvés). Az előhívott impressziók megjelenítése síkban, térben, időben.
Tananyag, témák: a látványtól a képalkotásig. A valóság művészi átírása (jellé egyszerűsítés, torzítás, kiemelés, formaritmus, színritmus). A forma átalakítása megszemélyesítéssel. Fénymásolati kép kreatív kiegészítése. Színkontrasztok.
•	Irodalmi, zenei, filmes élmények felidézése, s a létrejött személyes tartalmak megjelenítése a kifejezési szándéknak megfelelő anyagok, eszközök, méretek felhasználásával (pl. színes, grafikai technika, mintázás, konstruálás, fotó). Tananyag, témák: közmondások és szólások vizuális megjelenítése, képsorozatok. 	Magyar nyelv és irodalom: a műélvezet megtapasztalása.

Matematika: pontos megfigyelés, lényegkiemelés.

Ének-zene: zenei élmény feldolgozása.

Dráma és tánc: dramatikus improvizációk irodalmi, képzőművészeti, zenei művek alapján.	

7.évfolyam
Célok, feladatok, fejlesztendő területek:
Mivel a vizuális kultúra tantárgy legfontosabb célja ebben az iskolaszakaszban is a vizuálisan, illetve vizuális művészi eszközökkel megismerhető világ vizsgálata, az esztétikai, művészeti nevelés kulcskompetencia fejlesztésének feladatát képes leginkább közvetíteni. E megismerési folyamatban különösen fontos szerepet nyer, hogy a tantárgy nem csupán a megfigyelés, értelmezés, azaz a befogadás tevékenységeinek segítségével kívánja teljesíteni ezt a feladatot, hanem csakúgy, mint az alsóbb iskolaszakaszokban, egy produktumokat létrehozó, szorosan kapcsolódó alkotótevékenység segítségével. E tevékenység különösen fontos, mert az alkotófolyamat során az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét, továbbá ez az összetett megismerési és fejlesztési folyamat fokozottan segíti az önismeret és önértékelés képességének a fejlesztését, ennek segítségével ebben az iskolaszakaszban különösen fontos jelentőséget nyerhet az adott tantárgy és a pályaorientáció kapcsolata is.
7.évfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2 óra
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Tömörítés, kiemelés, kompozíció, szín-, vonal-, formaritmus, variáció, színharmónia, színkontraszt, főszín, kiegészítő szín, komplementer, méretarány.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 72 óra	
Előzetes tudás	Látvány plaszticitásának és színviszonyainak, érzelmi hatásainak megfigyelése és kifejező ábrázolása. Színtani alapok kifejező használata és ismerete. Önkifejezés alkalmazása az alkotó-tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikáknak a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata.
Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látványok, jelenségek asszociatív megjelenítése, kifejező feldolgozása színes technikákkal (pl. akvarell, temperafestés, fotókollázs/montázs, pasztell, vegyes technika), különböző színérzet (pl. hideg, meleg), illetve különböző ábrázolási rendszerek (pl. perspektíva, axonometria) használatával. Tananyag, téma: a színek jelképes szerepe. Érzelemábrázolás a mimika és a színek kifejező erejének hangsúlyozásával. Pointillista festmény készítése főszínek alkalmazásával. Cél: színárnyalatok elérése optikai színkeveréssel. Egy pillanatnyi hangulatot érzékeltető tájkép vagy épület festése fotó alapján. A festmény készítésekor ne a részletek kidolgozására, hanem az épület hangulatának kifejezésére helyezzük a hangsúlyt!
•	Köztéri szobrok. Néhány köztéri szobor felidézése a korábban megismert művészettörténeti stíluskorszakokból. A lakóhelyen vagy a környékén látható szobrok megnevezése. 
•	Választható feladatok. Szobor tervezése adott környezetbe, pl. meseszereplő szobra egy játszótérre vagy vidámparkba. Milyen szobor díszíthetné egy színház, egy iskolaudvar, egy sportcsarnok vagy egy állatkert előterét? Játszótéri játékok (mászóka, csúszda) tervezése.
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) vizuálisan értelmezhető megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, sík alkotás térbelivé alakítása, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel, stílus- és műfajváltás, idő és karaktercserék). Tananyag, téma: portrérajz híres műalkotás reprodukciója vagy egy napjainkban élő híres személy fotója alapján. Időutazás: régi portrék átalakítása. Pl. az arcok vagy a ruhák módosítása, egy napjainkban élő ismert személy portréjának kiegészítése régies ruhával stb. Síkból a térbe. Térbeli portré készítése választható technikával (papírhajtogatás, papírmasé, agyag, gipsz).	Magyar nyelv és irodalom: verbális közlésformák, a műelemzés verbális módszerei.
Ének-zene: A zenei és vizuális élmények kapcsolata.
Zenei kompozíció.
Dráma és tánc: jelenetek, mozgások, összetett mediális művészeti hatások élményének feldolgozása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Megjelenítés, vizuális átírás, stilizálás, kiemelés, kompozíció, színritmus, vonalritmus, formaritmus, felületek (textúra, faktúra), parafrázis, mozgásfázisok, fotókollázs, montázs, vetület, horizont, nézőpont, perspektíva.	

8.évfolyam

Célok, feladatok, fejlesztendő területek:
Mivel a vizuális kultúra tantárgy legfontosabb célja ebben az iskolaszakaszban is a vizuálisan, illetve vizuális művészi eszközökkel megismerhető világ vizsgálata, az esztétikai, művészeti nevelés kulcskompetencia fejlesztésének feladatát képes leginkább közvetíteni. E megismerési folyamatban különösen fontos szerepet nyer, hogy a tantárgy nem csupán a megfigyelés, értelmezés, azaz a befogadás tevékenységeinek segítségével kívánja teljesíteni ezt a feladatot, hanem csakúgy, mint az alsóbb iskolaszakaszokban, egy produktumokat létrehozó, szorosan kapcsolódó alkotótevékenység segítségével. E tevékenység különösen fontos, mert az alkotófolyamat során az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét, továbbá ez az összetett megismerési és fejlesztési folyamat fokozottan segíti az önismeret és önértékelés képességének a fejlesztését, ennek segítségével ebben az iskolaszakaszban különösen fontos jelentőséget nyerhet az adott tantárgy és a pályaorientáció kapcsolata is.

8.évfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2 óra

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret72óra	
Előzetes tudás	Látvány plaszticitásának és színviszonyainak, érzelmi hatásainak megfigyelése és kifejező ábrázolása. Színtani alapok kifejező használata és ismerete. Önkifejezés alkalmazása az alkotó-tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikáknak a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	

A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata.
Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látványok, jelenségek asszociatív megjelenítése, kifejező feldolgozása színes technikákkal (pl. színismeretek áttekintése, a monokróm festészet), különböző színérzet (pl. hideg, meleg), illetve különböző ábrázolási rendszerek (pl. perspektíva, axonometria) használatával. Színkontrasztok fajtáinak összegzése, színtani kísérletek. Színkontrasztok megfigyelése a műalkotásokon. Ellentétes tulajdonságok, érzelmek, fogalmak ábrázolása. Csontváry Magányos cédrus című festményéhez kapcsolódó rajzi feladatok (pl. „faönarckép” tervezése).
•	A színek hatásai. A színek szimbolikus jelentése. (pl. önjel vagy mandala tervezése a színek érzelmi szerepét hangsúlyozva, illetve képátalakítás a Vadakra jellemző szín- és faktúrahasználattal, vagy emberi alakot ábrázoló kollázsok készítése Matisse nyomán.
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) vizuálisan értelmezhető megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel).
•	További színhez kapcsolódó feldolgozási lehetőségek: festés zenére, (pl. egy választott zene hangulatának megörökítése festményen). Játékos csoportmunka: Pollock festői módszerének, a dripping festészeti technikának a kipróbálása a gyakorlatban.
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. Picasso képei, melyet Velázquez nyomán készített, vagy Dali Fiókos Vénusz című alkotása, továbbá Barabás Márton kortárs festőművész Párkák című műve is jó kiindulási alap lehet ezeknél a feladatoknál). Képátalakítás különböző módszereinek megismerése (pl. egy valósághű fénykép alapján a kép átalakítása [tájképfestés] a Vadakra jellemző szín- és faktúrahasználattal.)	Magyar nyelv és irodalom: verbális közlésformák, a műelemzés verbális módszerei.

Ének-zene: A zenei és vizuális élmények kapcsolata.
Zenei kompozíció.

Dráma és tánc: jelenetek, mozgások, összetett mediális művészeti hatások élményének feldolgozása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Megjelenítés, vizuális átírás, stilizálás, kiemelés, kompozíció, színritmus, vonalritmus, formaritmus, felületek (textúra, faktúra), parafrázis.	
A fejlesztés várt eredményei akét évfolyamos ciklus végén	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló alkalmazása.
A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek tudatos és pontos alkalmazása az alkotótevékenység során adott célok kifejezése érdekében.
Bonyolultabb kompozíciós alapelvek használata kölönböző célok érdekében. 
Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének kifejező vagy közlő szándéknak megjelelő értelmezése, és következtetések megfogalmazása.
Alapvetően közlő funkcióban lévő képi vagy képi és szöveges megjelenések egyszerű értelmezése.
Több jól megkülönböztethető technika, médium (pl. állókép-mozgókép, síkbeli-térbeli) tudatos használata az alkotótevékenység során.
A legfontosabb kultúrák, művészettörténeti korok, stílusirányzatok megkülönböztetése és a meghatározó alkotók műveinek felismerése.
A vizuális megfigyelés és elemzés során önálló kérdések megfogalmazása.
Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	
Értékelés

Az szakkörön minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
Indirekt ellenőrzési módszerek a szakkör keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
A szakkörön folyó tevékenységek ellenőrzése tanulói és tanári beszélgetések alapján. 
Direkt ellenőrzések a szakkör keretében a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni értékelés. 
Az egyéni értékelés az egész szakköri órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az értékelésnél a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. 

9-10. évfolyam 
Célok, feladatok, fejlesztendő területek:
A vizuális kultúra tantárgy az esztétikai, művészeti nevelés érdekében végzi fő tevékenységeit, azonban egyre nagyobb hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás és problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése. A felnőtté válás folyamatában különösen fontos az önismeret, a reális önértékelés erősítése, amely kiváltképp a tantárgy sajátosságából eredő alkotótevékenységhez kapcsolódó, egyénre szabott feladatokon keresztül érhető el. Ugyanakkor egyrészt a fejlesztési cél tartalmaként választott társadalmi problémák vizsgálata, másrészt a tantárgy jellemző módszertanából következő munkamódszer (pl. gyakori csoportmunka), erősítik a szociális kompetenciát, az egymás iránt érzett felelősségvállalást.Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.
9.évfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2 óra

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
72 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel). Tartalom, téma: hangszerek formájából kiinduló képalkotás, mintatervezés. A zene tartalmát kifejező jel, piktogram, embléma tervezése.
•	 Művészeti alkotások és természeti formák kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, pl. stilizálás, jelalkotás, léptékváltás, nagyítás. Tartalom, témák: képalkotás és alkalmazott grafikai tervek készítése műalkotások és a látott formák részleteinek felhasználásával, pl. bélyeg tervezése, 
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció). 
Tartalom, témák: a tanulmányrajz részletének nagyításával képzett képalkotás. Felületalkotás: faktúravariációk készítése.
•	Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom).
 Tartalom, témák: színszótár készítése, a színek csoportosítása adott szempontok alapján, pl. kémiai eredetű
festékszínek, tulajdonnevekről elnevezett színek stb. Szubjektív színek: egy adott személy tulajdonságainak kifejezése színekkel. Nonfiguratív én-kép festése. Pillanatnyi hangulat kifejezése kalligrafikus jelekkel.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

10.éfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2.óra
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 
72 óra	
Előzetes tudás	A vizuális kifejezés eszközeinek felhasználása az alkotómunka és a vizuális elemzés során. Önkifejezés alkalmazása az alkotó tevékenységekben. Vizuális-esztétikai jellegű szempontok érvényesítése az alkotásokban. Különböző festészeti, grafikai és plasztikai technikák a kifejezési szándéknak megfelelő alkalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban. A kifejezésnek megfelelő kompozíció használata. Megfigyelt és elképzelt téri helyzetek ábrázolása. Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása. Hagyományos és új vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Művészeti élmények (pl. zene, mozgás, médiajelenség) megjelenítése önkifejező asszociációs alkotások által síkban, térben, időben (pl. zene hangulatát kifejező festészeti vagy plasztikai megjelenítéssel, talált tárgyakból készített installációval, fotókollázs technikával).Tartalom, téma: a zene és a képzőművészet kapcsolata.Dombormű készítése assemblage technikával.  A környezetvédelmet hangsúlyozó fotokollázs, vagy drogellenes plakát készítése. 
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. színesből fekete-fehér vagy monokróm megjelenítés, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel). Tartalom, téma: Régi korok festményeinek átalakítása: a szereplők átöltöztetése napjaink viseletébe. Szürrealista tárgy készítése az eredeti rendeltetés megváltoztatásával. Kép a képben átalakítás: képrészletek felcserélése, képötvözés, műalkotások szereplőinek helyettesítése tárgyakkal. Montázselven alapuló képmanipuláció.
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott sajátos szándék (pl. kiemelés, figyelemirányítás) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek sajátos változtatásával (pl. sajátos nézőpont, aránytorzítás, formaredukció).
Tartalom, téma: vonalas és tónusos formatanulmány készítése (pl. fakéreg), a tanulmányozott forma átalakítása (pl. megszemélyesítés, színmódosítás, mintaritmus). Szimbolikus formák.
•	Stílusirányzatok (pl. kubizmus, expresszionizmus, op-art) formai, technikai megoldásainak az adott célnak megfelelő (pl. érzelmek kifejezése nem figuratív megjelenítéssel, látható dolgok megjelenítésének leegyszerűsítése) alkalmazása saját, kifejező szándékú alkotásokban.
Különböző színekkel (pl. telített, derített, tört, hideg, meleg színek) hangulati hatás elérése a látvány kifejező megjelenítése érdekében (pl. feszültség, nyugalom). Tartalom, téma: érzelmek, hangulatok, tulajdonságok kifejezése csak színekkel és faktúrával. Pl. az élet mulandóságára figyelmeztető vanitas-csendélet festése. Emberi tulajdonságokat vagy érzelmeket kifejező jelképes kapu tervezése. Egy forma kidolgozása expresszionizmusra jellemző torzításokkal és színhasználattal.
	Magyar nyelv és irodalom:Irodalmi szöveg értelmezése.Szöveg és kép kapcsolata.

Matematika: Síkbeli és térbeli alakzatok. Transzformációk. Matematikai összefüggések (pl. aranymetszés).

Ének-zene: zenei befogadó élmények.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett mediális  hatások élményének feldolgozása.

Informatika: számítógép felhasználói szintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, stilizálás, kiemelés, kontraszt, kompozíció, komplementer, színreflex, szín-, vonal-, formaritmus, kompozíció, konstruktív képépítés, automatikus írás.	

A fejlesztés várt eredményei a 9–10. évfolyamos ciklus végén

	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális nyelv és kifejezés eszközeinek önálló alkalmazása az alkotótevékenység és a vizuális jelenségek elemzése, értelmezése során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, és egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos alkalmazása alkotótevékenységekben.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.	

11-12. évfolyam 
Célok, feladatok, fejlesztendő területek:
Vizuális kultúrából az alkotótevékenység gyakorlása ebben a szakaszban is fontos szerepet kap, amely egyrészt komplex, esetleges kutatómunkát igénylő feladatok megoldásával lehet hatékony, másrészt az önálló tanulói utak bejárásával a hatékony és önálló tanulás támogatásának is megteremti a lehetőségét. Továbbra is nagy hangsúlyt kap a kritikai gondolkodás, az önálló problémamegoldó gondolkodás, illetve a szociális érzékenység fejlesztése, amely a felnőtté válás folyamatában jó előkészítése a hiteles társadalmi beilleszkedésnek. 
E szakaszban a vizuális kultúra részterületei közül ismét a „Kifejezés, Képzőművészet” fejlesztési feladatai kerülnek előtérbe. A tanuló képes a vizuális események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítani, többféle értelmezési kontextusban elhelyezni.A tanuló képes állóképi, plasztikai, mozgóképi és intermediális karakterű megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Problémamegoldó tevékenységét nagymértékben a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.
11.évfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2 óra
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Érzelmek, hangulatok kifejezése	Órakeret 72 óra	
Előzetes tudás	Az alkotó tevékenységekben a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek megfelelő és önálló alkalmazása. Érzelmek, hangulatok megfogalmazása egyéni szín- és formavilágban.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Személyes gondolatok, érzelmek vizuális megjelenítése a vizuális kifejezés alapvető eszközeinek segítségével, saját kifejezési szándék érdekében is. Egyéni asszociációkra támaszkodó átírás, fokozás. Hagyományos és korszerű vizuális technikák alkalmazása. Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkáiról.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Látvány megjelenítése egyénileg választott kifejezési szándék (pl. feszültség, figyelemfelhívás, nyugalom) érdekében, a vizuális kifejezés eszközeinek tudatos alkalmazásával (pl. nézőpont, kompozíció, színhasználat, felületkialakítás).
•	Művészeti alkotások kifejező, sajátos átdolgozása, átírása, parafrázis készítése (pl. sík alkotás térbelivé alakítása, kép kiegészítése sajátos elemekkel vagy részletekkel, stílus- és műfajváltás, idő és karaktercserék).
•	Fogalmak, jelenségek (pl. repülés, víz, kapcsolatok, utánzás) komplex vizuális feldolgozása nem a megszokott eszközökkel (pl. talált tárgyakból, szokatlan anyagokból, fénnyel).
•	Szöveges és képi elemek képi kompozícióba rendezése (pl. egymás erősítésével) adott vagy tudatosan választott kifejezési szándék érdekében képzőművészeti példák (pl. dadaizmus, kortárs alkotók) alapján.
	Magyar nyelv és irodalom:szöveg és kép illusztratív, narratív kapcsolata.

Ének-zene: zenei élmény.

Dráma és tánc: jelenetek, táncmozgások, összetett hatások.

Informatika: számítógép felhasználószintű alkalmazása.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Nonfiguratív megjelenítés, vizuális átírás, redukció, absztrakció, kiemelés, kontraszt, kompozíció, parafrázis, komplementer, vizuális narratív hatás, illusztratív hatás.	

12.évfolyam
Éves óraszám: 72
Heti 2 óra
Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Kifejezés, képzőművészet
Ábrázolás és stílus	Órakeret 72 óra	
Előzetes tudás	Megfigyelt téri helyzetek, forma, arány, fény és színviszonyok ábrázolása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Megfigyelt téri helyzetek, fény- és színviszonyok adott vagy választott célnak megfelelő ábrázolása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Téri helyzetek megjelenítése különböző ábrázolási rendszerek használatával és transzformálásával (pl. látvány reprodukálása vetületi ábrázolásból perspektivikus vagy axonometrikus megjelenítéssel).
•	Az önárnyék és a vetett árnyék művészi kifejező elemként történő alkalmazása (pl. megvilágítás megváltoztatásával létrehozott változások megjelenítése grafikai, fotós eszközökkel). 
•	Ábrázolási konvenciók megfigyelése és értelmezése a művészet történetében, illetve az adott vagy választott megjelenítési cél érdekében reprodukálása az alkotó munkában. 	Matematika: Modellezés, összefüggések megjelenítése. Transzformációk, adott tárgy más nézőpontból való elképzelése.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Téri helyzet, ábrázolási konvenció vagy ábrázolási rendszer, nézőpont, horizontvonal, iránypont, rövidülés, vetületi ábrázolás, képsík, nézet, axonometria, egy- és két iránypontos perspektíva, önárnyék, vetett árnyék.	

Értékelés

Az szakkörön minden tanuló létrehoz valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. 
Fontos, hogy a vizuális kultúrával foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés
- egyéni véleményalkotás /folyamatos/
Indirekt ellenőrzési módszerek a szakkör keretében folyamatosan, tevékenység közben. 
A szakkörön folyó tevékenységek ellenőrzése tanulói és tanári beszélgetések alapján. 
Direkt ellenőrzések a szakkör keretében a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni értékelés. 
Az egyéni értékelés az egész szakköri órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az értékelésnél a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. 

A fejlesztés várt eredményei akét évfolyamos ciklus végén	•	Célirányos vizuális megfigyelési szempontok önálló kiválasztása.
•	A vizuális közlés, kifejezés eszközeinek önálló, célnak megfelelő használata az alkotó- és befogadótevékenység során.
•	Bonyolultabb kompozíciós alapelvek tudatos használata kölönböző célok érdekében.
•	Térbeli és időbeli változások vizuális megjelenítésének szándéknak megfelelő pontos értelmezése, egyszerű mozgóképi közlések elkészítése.
•	Tanult technikák célnak megfelelő, tudatos és önálló alkalmazása az alkotótevékenységekben.
•	Adott vizuális problémakkal kapcsolatban önálló kérdések megfogalmazása.
•	A kreatív problémamegoldás lépéseinek alkalmazása.
•	Önálló vélemény megfogalmazása saját és mások munkájáról.