Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium és Kollégium

8 évfolyamos képzés
Technika, életvitel és gyakorlat tantárgy helyi tanterve 
5.-7 évfolyamig

5. évfolyam
Éves óraszám: 36
A technika, életvitel és gyakorlat tantárgy tanításának célja az 5. évfolyamon az, hogy az 1–4. évfolyamon történő irányított játékos cselekvések során nyert tapasztalatok újabbakkal egészüljenek ki, és az élményszerű megismerés önállóbbá, tudatosabbá, célzottabbá váljon. Az életkori sajátosságaikhoz igazodó korszerű, hatékony és meggyőző módszerek révén a tanulók alapkészségei erősödjenek, gondolkodási képességeik folyamatosan fejlődjenek.  A tevékenységek keretei kilépnek a tanterem védett környezetéből, a játékos tevékenységek helyébe fokozatosan az életből átvett feladatok lépnek, a tanulói tevékenységek feltételei és következményei egyre életszerűbbé válnak. Ezzel megkezdődik a felkészülésük környezetük egyre önállóbb alakítására, a változásokhoz való rugalmasabb alkalmazkodásra és saját sorsuk befolyásolására. A veszélyhelyzetek és a konfliktusok kezelése, az átgondoltan tervezett és kitartó munka, majd az ezt záró reális értékelés alakítja ki a helyes önértékeléssel bíró, fejlődőképes, önálló személyiséget. Az életvezetési ismeretek a testi-lelki épséget veszélyeztető betegségek megelőzésére, a káros szenvedélyektől mentes, egészség- és környezettudatos életvitel igazi értékként való elfogadására, megélésére és megtartására irányulnak. A családok mindennapjaira vonatkozóan az élethelyzetek megoldására, a háztartási munka célszerű szervezésére, az anyagi lehetőségek ésszerű felhasználására, az egészséges táplálkozás érdekében hagyományos és korszerű eljárások és eszközök alkalmazására kell példákat mutatni.
A nemzeti kultúra átörökítéséhez, a nemzeti hagyományok ápolásához gyakorlati tevékenységekkel (tárgyalkotó tevékenységgel és gyűjtőmunkával) kapcsolódik a tantárgy. A jól megalapozott nemzeti azonosságtudatra épülhet az egyetemes emberi kultúra értékeinek elfogadása. A munka értékteremtő szerepe, a környezetkímélő termelés és a tudatos fogyasztói magatartás kiemelése a gazdasági ismeretek megalapozásához járul hozzá.
Az alkotóképesség fejlesztése a Tárgyi kultúra, technológiák, termelés részben a modellezés során, a manuális tevékenységek gyakorlásával az alapvető technikai eszközök balesetmentes és szakszerű használatával történik. A párokban, kisebb-nagyobb csoportokban történő munkavégzéskor a kölcsönös alkalmazkodásra, odafigyelésre, a vezető és a vezetett szerep kipróbálására kerül sor. A gyűjtőmunkák és az anyagvizsgálatok végzése segíti a megismerési és rendszerezései folyamatok gyakorlását. A harmonikus és esztétikus zöld környezet kialakítására az agrotechnikai tevékenységek nevelnek. Az adottságok függvényében szobai és kerti növények termesztése is végezhető. A tantárgy tanulási szokásrendjének alakítása (információgyűjtés, műszaki kommunikáció, mintakövetés, munkatevékenységek végzése, önellenőrzés, hibajavítás, értékelés) folyamatos, rendszeres, következetes munkával érhető el a kiemelt fejlesztési feladatok végzése során.
A Közlekedés témakör az 1–4. évfolyamon elsajátítottak ismétlése, gyakoroltatása (a gyalogos, kerékpáros és tömegközlekedés KRESZ szerinti szabályai, rendje, eszközrendszere, a balesetmentes, udvarias közlekedés elvárható követelményei, elsősegélynyújtás).
A pályaorientáció ismereteit nem külön tematikai egységként dolgozzuk fel. A tevékenységek tudatos szervezésével folyamatosan lehetővé kell tenni, hogy a tanulók felfedezhessék belső értékeiket, és kipróbálhassák, mire képesek. A reális önismeret és a pozitív énkép kialakítása, a közösségi feladatok vállalásában az együttműködési képesség fejlesztése, valamint a szakmák, foglalkozások jellemzői és az azokra való alkalmasság megismerése a pályaválasztás irányításának előkészítésére ad támpontokat.

Értékelés
Az órákon minden tanuló létrehoz tananyagtól függően valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. Fontos, hogy a technika, életvitel és gyakorlattal foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés (folyamatos)
- csoportos ellenőrzés (folyamatos) 
- egyéni számonkérés (folyamatos) 
- egyéni véleményalkotás (folyamatos) 
- dolgozat (alkalomszerű) 
A félév végén és év végén történő minősítésre érdemjegy 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. 
Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. 
Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell

Tematikai egység	1. Ételkészítés	Órakeret 7 óra	
Előzetes tudás	A mindennapos étkezési szokások, ételfajták, étkezési eszközök, étkezőhelyek ismerete.
Egyszerű konyhai kézi eszközök biztonságos kezelése, az evőeszközök kulturált használata.
Megfontolt, fegyelmezett, biztonságra törekvő viselkedés a munkakörnyezetben.
Az étkezéshez kapcsolódó elemi viselkedési szabályok betartása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A saját tevékenység, a cselekvések és a következmények összefüggéseinek belátása, a saját felelősség felismerése.
Kölcsönös odafigyelés, alkalmazkodás, együttműködés a csoportos tevékenységek során.
Az étkezéssel, ételkészítéssel, élelmiszerekkel összefüggő munkatevékenységek azonosítása, felismerése.
A konyhai tevékenységekkel járó veszélyérzet kifejlődése, törekvés erősítése a biztonságra, fegyelmezettségre, megfontoltságra.
Feladatvállalás, célratörő, hatékony munkamagatartás, produktivitás fejlesztése.
Törekvés az igényességre, tiszta környezetre, kulturált viselkedésre.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
1.1. Az ételkészítés alapjai, élelmiszerek
Élelmiszerek rendszerezése és szerepe a táplálkozásban. Korszerű, egészséges táplálkozás. 
Ételek, étel-alapanyagok azonosítása, évszakokhoz, étkezési alkalmakhoz, élethelyzetekhez kapcsolása.
A készítendő étel és a szükséges alapanyagok mennyiségének meghatározása, a költségek, valamint a készítés időszükségletének becslése.
Ételreceptek értelmezése.
Az ételkészítés folyamatának részekre, műveletekre bontása, az étkezéshez kapcsolódó teendők meghatározása, a csoporton belüli, illetve a családi munkamegosztás lehetőségeinek megbeszélése.	Természetismeret: Haszonnövények és haszonállatok, termények, termékek az egyes évszakokban. Hőmérséklet, hőmennyiség, hőátadás.
Tápanyagok, táplálék, egészséges táplálkozás. 

Matematika: arányosság, fajlagos mennyiségek, tömeg- és térfogategységek.

Magyar nyelv és irodalom: szövegértés, szókincs- és fogalombővítés, kommunikáció, piktogramok.

Erkölcstan: felelősségünk egészség megőrzésében.	
1.2. Ételek készítése
Az étel-alapanyagok tisztítása, előkészítése, receptúra szerinti mérése, a készítéshez szükséges eszközök meghatározása.
Egyszerű ételek (pl. zöldségételek, palacsinta, tükörtojás, szendvics) készítése.		
1.3. Élelmiszerek, ételek tárolása, tartósítási eljárások
Ételek tárolása, csomagolása.
A megmaradt ételek felhasználási lehetőségei, az ételmaradékok kezelése.
Az ételkészítéshez és étkezéshez kapcsolódó személyi higiéniai követelmények megismerése, betartása.		
1.4. Konyhai eszközök, gépek használata
A balesetveszélyes konyhai kézi eszközök, és a használatukkal járó balesetveszélyek azonosítása.
Az ételkészítés során használt tüzelő-, melegítő-, főző-, sütő- stb. berendezésekhez, a forró vízhez, forró anyagokhoz, eszközökhöz kapcsolódó baleseti veszélyek azonosítása és ezek elhárításának gyakorlása.
A konyhai eszközökhöz kapcsolódó élelmiszer-higiéniai szabályok megismerése, alkalmazása.		
1.5. Étkezési kultúra
Az étkezési szokások és azok történeti háttere.
A kulturált étkezés követelményei. Az étkezőasztal megterítése, ételek tálalása. Az étkezéssel kapcsolatos illemszabályok gyakorlati alkalmazása.		
1.6. Az ételek készítésével kapcsolatos utómunkálatok
Az ételkészítéshez, illetve az étkezéshez használt edények és eszközök mosogatása.
A konyha és az étkező takarítása.		
1.7. Környezettudatosság
Az étkezéshez, ételkészítéshez kapcsolódó energia-, víz- és anyagtakarékosság, valamint az élelmiszer-csomagolások újrahasznosítási lehetőségeinek feltárása, megismerése.
Az élelmiszerhulladék minimalizálásának lehetőségei.
A keletkező hulladékok azonosítása, szelektálása.		
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Étel, étkezés, élelmiszer, egészséges táplálkozás, családi étkezés, főtt étel (melegétel), hideg étel, főzés, sütés, tálalás, mosogatás, maradék étel, hulladék, fogyaszthatóság, anyagtakarékosság, energiatakarékosság, víztakarékosság, szelektív hulladékgyűjtés.	

Tematikai egység	2. Teendők a háztartásban és a lakókörnyezetben	Órakeret 
8 óra	
Előzetes tudás	Az épített környezet elemeinek és összetevőinek, valamint funkcióinak azonosítása, érdeklődés, törekvés annak megfelelő használatára, alakítására.
Az élő és a tárgyi környezet jellemzőinek, kapcsolatának, kölcsönhatásainak megfigyeléséből származó tapasztalatok felhasználása a problémamegoldások során, tevékenységek gyakorlásakor.
A szükségletekből adódó technikai problémák felismerése és technikai eszközökkel, -eljárásokkal történő megoldása.
Használati utasítások megértése, helyes értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Tapasztalatszerzés az épített, illetve mesterséges környezet elemeiről és összetevőiről, a tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.
A környezet állapota, használati jellemzői, az emberi életminőségre és a természeti környezetre gyakorolt hatásai iránti érdeklődés, a környezetet alakító tevékenységekkel járó felelősség belátása.
Véleményalkotás a tevékenységekkel érintett szakmákról, munkafolyamatokról.
A tevékenységekhez, feladatokhoz kapcsolódó célzott információszerzés információforrásokból. A használt anyagok, eszközök, a tapasztalt látvány, jelenség stb. vizsgálatából fakadó tapasztalatok rögzítése.
Gyakorlati problémamegoldás lépéseinek azonosítása.
Előzetesen bemutatott és megbeszélt munkaműveletek pontos végrehajtása, a biztonsági szabályok betartása, veszélyhelyzetek felismerése.
Elemi agrotechnikai ismeretek elsajátítása.
Igényesség a kulturált, rendes, tiszta, esztétikus környezet iránt.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
2.1. A mesterséges, illetve épített környezet
A mesterséges, illetve épített környezet jellemzői és gondozása: építmények, mechanikus szerkezetek, építési és mechanikus javítási, állagmegóvási munkák, takarítás. Tapasztalatok gyűjtése a felhasznált anyagok és eszközök fizikai jellemzőiről.
Épület alaprajzának, terület helyszínrajzának értelmezése és összevetése a valósággal.
Épületek, építmények funkciói, szerkezeti elemei, anyagai.
	Matematika: geometria, számok, számítások, mértékegységek kezelése, egyenes arányosság.

Természetismeret: Vetület, térkép, méretarány. Szerkezeti anyagok fizikai és kémiai tulajdonságai.
Haszonnövények, haszonállatok. 

Erkölcstan: Az ember és a környezet kölcsönhatása, felelősségérzet.
A tárgyi világ (modern technikai eszközök) életmódkönnyítő használata, mértékletesség, veszélyforrások.
	
2.2. Az épített környezet biztonsága
Az épített környezet, az épületek védelme az időjárási hatások ellen.
A mesterséges környezetet, épületeket károsító természeti, időjárási hatások azonosítása.
		
2.3. Balesetek megelőzése
Kéziszerszámok, eszközök biztonságos használata.
Elektromos eszközök érintésvédelme.
Munkavédelmi eszközök, felszerelések.
Balesetveszélyes munkaműveletek, mozzanatok, munkavédelmi eszköz szükségességének felismerése.		
2.4. Veszélyes anyagok a háztartásban
Kémiai, biológiai, illetve tűzvédelmi szempontból veszélyes anyagok (gyógyszerek, kozmetikai anyagok, irtószerek, tisztítószerek, oldószerek, festékek, növényvédő szerek, műszaki célú vegyi anyagok stb.) tárolása, kezelése, használata, ezek veszélyei és ezekkel kapcsolatos biztonsági szabályok.
		
2.5. Környezettudatosság
A háztartási tevékenységek becsült víz- és energiaigényének és költségének meghatározása.
Víz és energiatakarékosság. 
A hulladékok azonosítása, csoportosítása, szelektív gyűjtése. 
		
2.6. Növénytermesztés, állattartás
Növények (pl. dísznövények, fűszernövények, fák) telepítése és gondozása.
Hobbikert létesítésével és fenntartásával kapcsolatos munkálatok.

Élelmiszernövények termesztési fogásainak elsajátítása.
		
2.7 Az egészségre ártalmas természeti eredetű veszélyforrások

A veszéllyel járó helyzetek és a veszélyek felismerése, teendők a károsodás elhárítása érdekében, illetve károsodás esetén.		
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Épület, építmény, alaprajz, helyszínrajz, méretarány, alkatrész, szerkezet, gép, rendszer, kéziszerszám, szerkezeti anyag, fizikai és technológiai tulajdonság, építés, készítés, termelés, javítás, felújítás, állagmegóvás, karbantartás, munkavédelmi szabály, munkavédelmi eszköz, használati utasítás, egészségkárosodás, hulladék, veszélyes hulladék.	

Tematikai egység	3. Tárgyi kultúra, technológiák, tárgykészítés, modellezés	Órakeret 16 óra	
Előzetes tudás	Anyagok vizsgálata, tulajdonságok felismerése, tapasztalatok megfogalmazása.
Adott feladat megoldásához szükséges információk szerzése és célszerű felhasználása.
Tárgyak elkészítése segítséggel, minta alapján.
Mérés, szerszámok biztonságos alkalmazása, tapasztalatok megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Tapasztalatszerzés a tárgyak, modellek készítéséhez felhasznált anyagokról, eszközökről, technológiákról, tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.
Véleményalkotás az egyes szakmákról, munkatevékenységekről.
Az anyagok tulajdonságai és felhasználhatóságuk közötti kapcsolatok megértése.
Tervrajz készítése és a feladat végrehajtási lépéseinek megtervezése.
Kézügyesség fejlesztése.
A tervezett és az aktuálisan végzett tevékenységgel kapcsolatos veszélyérzet kialakítása, törekvés erősítése a biztonságra.
A változtatásokhoz, változásokhoz való rugalmas alkalmazkodás, felkészülés a veszélyhelyzetek és a konfliktusok kezelésére.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
3.1. A tárgyak és a tárgykészítéshez használt anyagok fizikai és technológiai tulajdonságai
Természetes és mesterséges faanyagok,  papír, textil, képlékeny anyagok vizsgálata (hajlítás, törés, hasítás, keménység, rugalmasság, nedvszívás,) szemrevételezés, próba, összehasonlítás, mérés alapján.
Az anyagok előállításához és megmunkálásához kötődő szakmák.	Matematika: mérés, méretarány, kicsinyítés, nagyítás,
geometriai szerkesztések, geometriai transzformációk, testek.

Természetismeret: mérés, az anyagok fizikai tulajdonságai, mechanikai kölcsönhatások, anyagszerkezet.

Erkölcstan:
Kötődés a tárgyi világhoz.
Találmányok az emberiség szolgálatában (az emberek javára, kárára).	
3.2. Tárgyak, szerkezetek, modellek előállítása
A tárgyak rendeltetése és használati jellemzői.
Mérés milliméteres pontossággal. Mérőeszközök alkalmazása. Új szerszámok és műveletek megismerése, alkalmazása.
jármű- és gépmodellek készítése természetes anyagok, hulladékok és egyéb építőelemek (pl. konstrukciós játékok – fa- és fémépítő, Lego, Lego Education készletek) felhasználásával.
A modellezés mint hobbi lehetőségeinek megismerése.
A tárgykészítéshez kapcsolódó szakmákról ismeretek szerzése.		
3.3. Műszaki kommunikáció alkalmazása
Méretmegadás elemei.
Rajzjelek (hajlítási vonal, tengely, nem látható él, furat, átmérő, sugár). Méretarányos kicsinyítés, nagyítás.
Vetületi ábrázolás.		
3.4. Takarékos, hatékony, igényes munkavégzés
Anyagok újrafelhasználása.
A szükséges információk gyűjtése, felhasználása.
Anyagmennyiség, költség kiszámítása a tervek alapján.
Munkafolyamat tervezése, szervezése. A kivitelezés problémái.
Együttműködés társakkal közös tevékenységben.		
3.5. Eszközök rendeltetésszerű, biztonságos használata, megfelelő munkakörnyezet
Biztonságos munkavégzéshez szükséges munkafogások ismerete, ép szerszámok célszerű, balesetmentes használata.
A munkakörnyezet rendjének fenntartása.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Anyag, fa, alapanyag, termék, szerszám, fizikai tulajdonság, technológia, anyagvizsgálat, termelés, makett, modell, tervezés, minta, rajzjelek, vonalfajta, méret, mérés, méretarány, vetületi ábrázolás, anyagmennyiség, költség, szabály, veszélyforrás, baleset, segítségnyújtás.	

Tematikai egység	4. Közlekedési ismeretek	Órakeret  5 óra	
Előzetes tudás	A gyalogos és kerékpáros közlekedés alapismeretei.
A gyalogosokra vonatkozó közlekedési szabályok.
Viselkedési normák a közösségi közlekedési színtereken.
Járműhasználattal kapcsolatos veszélyhelyzetek értelmezése, a balesetek megelőzési lehetőségeinek ismerete.
A szárazföldi, vízi és légi közlekedés eszközei.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Biztonságos kerékpáros közlekedés szabályainak ismerete, alkalmazása.
Hagyományos és korszerű környezetkímélő közlekedéstechnikai eljárások, célszerű eszközök alkalmazásával a technikai ismeretek bővítése, a környezettudatos magatartás erősítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
4.1. A forgalomszabályozás közlekedési jelzései
A közúti közlekedési jelzések hierarchiája.
A jelzőtáblák és útburkolati jelek.
A forgalomirányító fényjelzőkészülékek jelzéseinek jelentése.
	Magyar nyelv és irodalom: szaknyelv, szókincsbővítés, szövegértés, könyvtárhasználat.

Informatika: könyvtárhasználat, alkalmazások használata.

Természetismeret: sebesség, gyorsulás.

Erkölcstan: találmányok az emberiség szolgálatára (anyagi hasznára, javára, kárára).	
4.2. A közlekedés rendszere, közlekedéstörténet
A járművek.
A városi, közúti, a vízi és légi közlekedés rendszereinek megismerése.
A közlekedés fejlődése, találmányok és feltalálók a közlekedéstörténetben – információgyűjtés, rendszerezés.
		
4.3. Balesetvédelem
Közlekedési helyzetek, veszélyek, balesetek elemzése, megelőzése.
Közlekedésbiztonsági ismeretek. A féktávolság. Az érzékelési- és útviszonyok forgalombefolyásoló szerepe.
A biztonságos kerékpáros közlekedéshez szükséges gyakorlati készségek fejlesztése az alapvető szituációkat modellező gyakorlati pályán.
Tennivalók közlekedési baleset esetén. Az elsősegélynyújtás feltételrendszere, helyzetfelmérés, biztosítás és segélyhívás.		
4.4. Vasúti közlekedés
A biztonságos és udvarias vasúti közlekedés szabályai. 		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Útvonaltípus, főútvonal, kerékpárút, autóút, autópálya, közlekedési csomópont, forgalomirányítás, elsőbbség, kikerülés, fékezés, fékút, megállás, tilalom, közlekedési tábla, viselkedési norma, útkereszteződés, alárendelt út, egyenrangú út, útviszony, közlekedésbiztonság.	

A fejlesztés várt eredményei a 5. évfolyam végén	Tapasztalatok megfogalmazása a környezet elemeiről, állapotáról, a környezetátalakító tevékenységgel járó felelősség belátása.
Tapasztalatok az ételkészítéssel, élelmiszerekkel összefüggő munkatevékenységekről.
Ételkészítés és tárgyalkotás során a technológiák helyes alkalmazása, eszközök szakszerű, biztonságos használata.
Elemi műszaki rajzi ismeretek alkalmazása a tervezés és a kivitelezés során.
Az elkészült produktumok (ételek, tárgyak, modellek) reális értékelése, a hibák felismerése, a javítás, fejlesztés lehetőségeinek meghatározása.
A tárgyi környezetben végzett tevékenységek biztonságossá, környezettudatossá, takarékossá és célszerűvé válása.
A gyalogos és kerékpáros közlekedés KRESZ szerinti szabályainak, valamint a tömegközlekedés szabályainak biztonságos alkalmazása.
A vasúti közlekedésben való biztonságos és udvarias részvétel.

Továbbhaladás és értékelés feltételei

	–	Tervek, vázlatok készítése.
	–	Anyagvizsgálatok elemi módszereinek ismerete.
	–	Modellek, makettek készítése természetes anyagokból.
	–	Különböztesse meg a modell és a makett alkalmazásának feltételeit.
	–	A probléma megoldásainak lehetséges módjai közül tanári irányítással, elemzés útján válassza ki a konkrét helyzetben a megfelelőt.
	–	Alkalmazza a szabványos vonalfajták és jelek közül a vastag folyamatos vonalat, a vékony folyamatos vonalat, a vékony szaggatott vonalat, a vékony pontvonalat, a vékony kétpontvonalat, a sugár, az átmérő jelét.
	–	Azonosítsa a környezetében történetileg kialakult jellemző díszítő szokásokat (szalmafonás, beregi keresztszemes hímzés, paszabi szőttes), hagyományos mesterségek produktumait (vesszőkosár, teknő, gyékényszőnyeg).
	–	Tartsa be a műveleti sorrendet.
	–	Alkalmazkodjon a megtervezett munkamegosztáshoz.
	–	Mondjon példát a társadalmi és technikai fejlődés összefüggéseire.
	–	Nevezze meg a építkezés és a közlekedés fejlődésesének fontos lépéseit.
	–	Csoportosítsa a lakás berendezéseit használhatóság szempontjából.
	–	Öltésfajták célszerű alkalmazása, legfontosabb technikák elsajátítása.
	–	Biztonságos közlekedés gyalogosan, kerékpáron.
	–	Következetes, rendszeres testápolás.

6. évfolyam
Éves óraszám: 36
A technika, életvitel és gyakorlat tantárgy tanításának célja a 6. évfolyamon az, hogy az 5. évfolyamon történő irányított  cselekvések során nyert tapasztalatok újabbakkal egészüljenek ki, és az élményszerű megismerés önállóbbá, tudatosabbá, célzottabbá váljon. Az életkori sajátosságaikhoz igazodó korszerű, hatékony és meggyőző módszerek révén a tanulók alapkészségei tovább erősödjenek, gondolkodási képességeik folyamatosan fejlődjenek, elvontabbá váljanak. A tanulói tevékenységek feltételei és következményei egyre életszerűbbé válnak. Ezzel folytatódik  a felkészülésük környezetük egyre önállóbb alakítására, a változásokhoz való rugalmasabb alkalmazkodásra és saját sorsuk befolyásolására. A veszélyhelyzetek és a konfliktusok kezelése, az átgondoltan tervezett és kitartó munka, majd az ezt záró reális értékelés alakítja ki a helyes önértékeléssel bíró, fejlődőképes, önálló személyiséget, s így egyre inkább képessé válnak az önképzésre, önálló tanulásra. Az életvezetési ismeretek a testi-lelki épséget veszélyeztető betegségek megelőzésére, a káros szenvedélyektől mentes, egészség- és környezettudatos életvitel igazi értékként való elfogadására, megélésére és megtartására irányulnak. A családok mindennapjaira vonatkozóan az élethelyzetek megoldására, a háztartási munka célszerű szervezésére, az anyagi lehetőségek ésszerű felhasználására, az egészséges táplálkozás érdekében hagyományos és korszerű eljárások és eszközök alkalmazására kell példákat mutatni.
A nemzeti kultúra átörökítéséhez, a nemzeti hagyományok ápolásához gyakorlati tevékenységekkel (tárgyalkotó tevékenységgel és gyűjtőmunkával) kapcsolódik a tantárgy. A jól megalapozott nemzeti azonosságtudatra épülhet az egyetemes emberi kultúra értékeinek elfogadása. A munka értékteremtő szerepe, a környezetkímélő termelés és a tudatos fogyasztói magatartás kiemelése a gazdasági ismeretek megalapozásához járul hozzá.
Az alkotóképesség fejlesztése a Tárgyi kultúra, technológiák, termelés részben a modellezés során, a manuális tevékenységek gyakorlásával az alapvető technikai eszközök balesetmentes és szakszerű használatával történik. A párokban, kisebb-nagyobb csoportokban történő munkavégzéskor a kölcsönös alkalmazkodásra, odafigyelésre, a vezető és a vezetett szerep kipróbálására kerül sor. A gyűjtőmunkák és az anyagvizsgálatok végzése segíti a megismerési és rendszerezései folyamatok gyakorlását. A harmonikus és esztétikus zöld környezet kialakítására az agrotechnikai tevékenységek nevelnek. Az adottságok függvényében szobai és kerti növények termesztése, hobbi- és haszonállatok gondozása is végezhető. A tantárgy tanulási szokásrendjének alakítása (információgyűjtés, műszaki kommunikáció, mintakövetés, munkatevékenységek végzése, önellenőrzés, hibajavítás, értékelés) folyamatos, rendszeres, következetes munkával érhető el a kiemelt fejlesztési feladatok végzése során.
A Közlekedés témakör egyrészt az 5. évfolyamon elsajátítottak ismétlése, gyakoroltatása (a gyalogos, kerékpáros és tömegközlekedés KRESZ szerinti szabályai, rendje, eszközrendszere, a balesetmentes, udvarias közlekedés elvárható követelményei, elsősegélynyújtás), másrészt bővítése (menetrendek, információforrások használata).
A pályaorientáció ismereteit nem külön tematikai egységként dolgozzuk fel. A tevékenységek tudatos szervezésével folyamatosan lehetővé kell tenni, hogy a tanulók felfedezhessék belső értékeiket, és kipróbálhassák, mire képesek. A reális önismeret és a pozitív énkép kialakítása, a közösségi feladatok vállalásában az együttműködési képesség fejlesztése, valamint a szakmák, foglalkozások jellemzői és az azokra való alkalmasság megismerése a pályaválasztás irányításának előkészítésére ad támpontokat.

Tematikai egység	1. Ételkészítés	Órakeret 7 óra	
Előzetes tudás	A mindennapos étkezési szokások, ételfajták, étkezési eszközök, étkezőhelyek ismerete.
Egyszerű konyhai kézi eszközök biztonságos kezelése, az evőeszközök kulturált használata.
Megfontolt, fegyelmezett, biztonságra törekvő viselkedés a munkakörnyezetben.
Az étkezéshez kapcsolódó elemi viselkedési szabályok betartása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A saját tevékenység, a cselekvések és a következmények összefüggéseinek belátása, a saját felelősség felismerése.
Kölcsönös odafigyelés, alkalmazkodás, együttműködés a csoportos tevékenységek során.
Az étkezéssel, ételkészítéssel, élelmiszerekkel összefüggő munkatevékenységek azonosítása, felismerése.
Tapasztalatok megfogalmazása az ételkészítési anyagok tulajdonságairól, átalakulásáról.
A konyhai tevékenységekkel járó veszélyérzet kifejlődése, törekvés erősítése a biztonságra, fegyelmezettségre, megfontoltságra.
Feladatvállalás, célratörő, hatékony munkamagatartás, produktivitás fejlesztése.
Törekvés az igényességre, tiszta környezetre, kulturált viselkedésre.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
1.1. Az ételkészítés alapjai, élelmiszerek
Korszerű, egészséges táplálkozás. A tradicionális magyar konyha értékei, hungarikumok.
A készítendő étel és a szükséges alapanyagok mennyiségének meghatározása, a költségek, valamint a készítés időszükségletének becslése.
Az élelmiszerek beszerzésével kapcsolatos tudnivalók (élelmiszerlánc, nyomon követhetőség). A tudatos és takarékos élelmiszer-beszerzés szempontjai.
Az élelmiszer-biztonság alapszabályai. Kiemelt kockázatú élelmiszertermékek.
Az élelmiszerek címkéjén feltüntetett információk értelmezése.
Ételreceptek értelmezése.
Az ételkészítés folyamatának részekre, műveletekre bontása, az étkezéshez kapcsolódó teendők meghatározása, a csoporton belüli, illetve a családi munkamegosztás lehetőségeinek megbeszélése.	Természetismeret: Haszonnövények és haszonállatok, termények, termékek az egyes évszakokban. Hőmérséklet, hőmennyiség, hőátadás.
Tápanyagok, táplálék, egészséges táplálkozás. Baktériumok, gombák, étkezési eredetű betegségek.
Fertőtlenítőszerek, mosószerek.

Matematika: arányosság, fajlagos mennyiségek, tömeg- és térfogategységek.

Magyar nyelv és irodalom: szövegértés, szókincs- és fogalombővítés, kommunikáció, piktogramok.

Erkölcstan: felelősségünk egészség megőrzésében.	
1.2. Ételek készítése
Főzött jellegű (pl. levesek, főzelékek, főtt tészta), sütőben készülő (pl. sütemények, pizza, rakott ételek), továbbá serpenyőben készülő ételek (pl. zöldségételek, palacsinta, tükörtojás) készítése.		
1.3. Élelmiszerek, ételek tárolása, tartósítási eljárások
A hőkezelési eljárások (melegítés, hőn tartás, hűtés, fagyasztás) kipróbálása, a hőkezelés hatásainak, szerepének feltárása az egyes ételek elkészítése és tárolása során.
További ételtartósítási eljárások kipróbálása, az ételek és ételalapanyagok megromlásának vizsgálata.
Ételek tárolása, csomagolása.
A megmaradt ételek felhasználási lehetőségei, az ételmaradékok kezelése.
Az étel-alapanyagok és az ételek háztartásban való tárolásának alapvető élelmiszerhigiéniai szabályai, a kereskedelemből származó élelmiszerek fogyaszthatósági, illetve eltarthatósági adatainak értelmezése.
Az ételkészítéshez és étkezéshez kapcsolódó személyi higiéniai követelmények megismerése, betartása.		
1.4. Konyhai eszközök, gépek használata
A balesetveszélyes konyhai kézi eszközök, kézi gépek, és a használatukkal járó balesetveszélyek azonosítása.
Az ételkészítés során használt tüzelő-, melegítő-, főző-, sütő- stb. berendezésekhez, a forró vízhez, forró anyagokhoz, eszközökhöz kapcsolódó baleseti veszélyek azonosítása és ezek elhárításának gyakorlása.
A konyhai eszközökhöz kapcsolódó élelmiszer-higiéniai szabályok megismerése, alkalmazása.		
1.5. Étkezési kultúra
A kulturált étkezés követelményei. Az étkezőasztal megterítése, ételek tálalása. Az étkezéssel kapcsolatos illemszabályok gyakorlati alkalmazása.		
1.6. Az ételek készítésével kapcsolatos utómunkálatok
Az ételkészítéshez, illetve az étkezéshez használt edények és eszközök mosogatása.
A konyha és az étkező takarítása.		
1.7. Környezettudatosság
Az étkezéshez, ételkészítéshez kapcsolódó energia-, víz- és anyagtakarékosság, valamint az élelmiszer-csomagolások újrahasznosítási lehetőségeinek feltárása, megismerése.
Az élelmiszerhulladék minimalizálásának lehetőségei.
A keletkező hulladékok azonosítása, szelektálása.		
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Étel, étkezés, élelmiszer, egészséges táplálkozás, éhezés, közétkeztetés, családi étkezés, főtt étel (melegétel), hideg étel, főzés, sütés, tálalás, mosogatás, maradék étel, ételtárolás, tartósított élelmiszer (étel), ételmaradék, hulladék, fogyaszthatóság, megromlás, ételmérgezés , anyagtakarékosság, energiatakarékosság, víztakarékosság, szelektív hulladékgyűjtés.	

Tematikai egység	2. Teendők a háztartásban és a lakókörnyezetben	Órakeret  8 óra	
Előzetes tudás	Az épített környezet elemeinek és összetevőinek, valamint funkcióinak azonosítása, érdeklődés, törekvés annak megfelelő használatára, alakítására.
Az élő és a tárgyi környezet jellemzőinek, kapcsolatának, kölcsönhatásainak megfigyeléséből származó tapasztalatok felhasználása a problémamegoldások során, tevékenységek gyakorlásakor.
A szükségletekből adódó technikai problémák felismerése és technikai eszközökkel, -eljárásokkal történő megoldása.
Használati utasítások megértése, helyes értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Tapasztalatszerzés az épített, illetve mesterséges környezet elemeiről és összetevőiről, a tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.
A környezet állapota, használati jellemzői, az emberi életminőségre és a természeti környezetre gyakorolt hatásai iránti érdeklődés, a környezetet alakító tevékenységekkel járó felelősség belátása.
Véleményalkotás a tevékenységekkel érintett szakmákról, munkafolyamatokról.
A tevékenységekhez, feladatokhoz kapcsolódó célzott információszerzés információforrásokból. A használt anyagok, eszközök, a tapasztalt látvány, jelenség stb. vizsgálatából fakadó tapasztalatok rögzítése.
Gyakorlati problémamegoldás lépéseinek azonosítása.
Előzetesen bemutatott és megbeszélt munkaműveletek pontos végrehajtása, a biztonsági szabályok betartása, veszélyhelyzetek felismerése.
Elemi agrotechnikai ismeretek elsajátítása.
Igényesség a kulturált, rendes, tiszta, esztétikus környezet iránt.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
2.1. A mesterséges, illetve épített környezet
A mesterséges, illetve épített környezet jellemzői és gondozása: építmények, mechanikus szerkezetek, építési és mechanikus javítási, állagmegóvási munkák, takarítás. Tapasztalatok gyűjtése a felhasznált anyagok és eszközök fizikai jellemzőiről.
Épület alaprajzának, terület helyszínrajzának értelmezése és összevetése a valósággal.
Épületek, építmények funkciói, szerkezeti elemei, anyagai, kötőanyagok, felületi anyagok jellemzői. Árnyékolás, hő- és vízszigetelés.
Építési, szerelési szakmák és jellemző tevékenységeik.	Matematika: geometria, számok, számítások, mértékegységek kezelése, egyenes arányosság.

Természetismeret: Vetület, térkép, méretarány. Szerkezeti anyagok fizikai és kémiai tulajdonságai.
Haszonnövények, haszonállatok. Gépek, elektromos jelenségek, mechanikai kölcsönhatások.

Erkölcstan: Az ember és a környezet kölcsönhatása, felelősségérzet.
A tárgyi világ (modern technikai eszközök) életmódkönnyítő használata, mértékletesség, veszélyforrások.
	
2.2. Az épített környezet biztonsága, katasztrófaelhárítás
Az épített környezet, az épületek és a háztartás tűz- és vagyonbiztonsága, védelem az időjárási hatások ellen.
A mesterséges környezetet, épületeket károsító természeti, időjárási hatások azonosítása.
Tűzveszélyes tevékenységek, helyzetek felismerése, tűzvédelmi szabályok ismerete.		
2.3. Balesetek megelőzése
Mechanikus jellegű baleseti veszélyek.
Kéziszerszámok, eszközök biztonságos használata.
Elektromos eszközök érintésvédelme.
Munkavédelmi eszközök, felszerelések.
Építési és mechanikus állagmegóvó, javító, takarító munkák során használt eszközök, felszerelések használatának szabályai.
Balesetveszélyes munkaműveletek, mozzanatok, munkavédelmi eszköz szükségességének felismerése.		
2.4. Veszélyes anyagok a háztartásban
Kémiai, biológiai, illetve tűzvédelmi szempontból veszélyes anyagok (gyógyszerek, kozmetikai anyagok, irtószerek, tisztítószerek, oldószerek, festékek, növényvédő szerek, műszaki célú vegyi anyagok stb.) tárolása, kezelése, használata, ezek veszélyei és ezekkel kapcsolatos biztonsági szabályok.
Az anyagok kémiai veszélyeiről való tájékozódás információforrásokból.		
2.5. Környezettudatosság
A háztartási tevékenységek becsült víz- és energiaigényének és költségének meghatározása.
Víz és energiatakarékosság. A pazarló használat felismerése. Kis zajterhelésű, víz- és energiatakarékos háztartási gépek használatának jelentősége.
A hulladékok azonosítása, csoportosítása, szelektív gyűjtése. Mindennapjainkban keletkező újrafelhasználható és veszélyes hulladékok. A veszélyes hulladékok kezelése, tárolása. Tájékozódás a hulladékokról, veszélyeikről és újrahasznosításuk lehetőségeiről információforrásokból.
Környezetbarát anyagok és eljárások alkalmazása a tevékenységek során.		
2.6. Növénytermesztés, állattartás
Növények (pl. dísznövények, fűszernövények, fák) telepítése és gondozása.
Komposztálás.
Élelmiszernövények termesztési fogásainak elsajátítása.
Hobbi- és haszonállatok tartásával kapcsolatos feladatok megismerése.		
2.7 Az egészségre ártalmas természeti eredetű veszélyforrások
Az embert érő időjárási és természeti eredetű károsító hatások (leégés, napszúrás, kiszáradás, túlhevülés, kihűlés, villámcsapás, allergia, kullancs- és rovarcsípések, fertőzések, élősködők az emberen és a lakásban).
A veszéllyel járó helyzetek és a veszélyek felismerése, teendők a károsodás elhárítása érdekében, illetve károsodás esetén.		
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Épület, építmény, alaprajz, helyszínrajz, méretarány, vagyonvédelem, tűzvédelem, alkatrész, szerkezet, gép, rendszer, kéziszerszám, szerkezeti anyag, fizikai és technológiai tulajdonság, építés, készítés, termelés, javítás, felújítás, állagmegóvás, karbantartás, munkavédelmi szabály, munkavédelmi eszköz, használati utasítás, vegyszer, permetezés, oltás, gyógyszer, mérgezés, fertőzés, egészségkárosodás, baleset, áramütés, érintésvédelem, hulladék, veszélyes hulladék.	

Tematikai egység	3. Tárgyi kultúra, technológiák, tárgykészítés, modellezés	Órakeret 16 óra	
Előzetes tudás	Anyagok vizsgálata, tulajdonságok felismerése, tapasztalatok megfogalmazása.
Adott feladat megoldásához szükséges információk szerzése és célszerű felhasználása.
Tárgyak elkészítése segítséggel, minta alapján.
Mérés, szerszámok biztonságos alkalmazása, tapasztalatok megfogalmazása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Tapasztalatszerzés a tárgyak, modellek készítéséhez felhasznált anyagokról, eszközökről, technológiákról, tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.
Véleményalkotás az egyes szakmákról, munkatevékenységekről.
Az anyagok tulajdonságai és felhasználhatóságuk közötti kapcsolatok megértése.
Tervrajz készítése és a feladat végrehajtási lépéseinek megtervezése.
Kézügyesség fejlesztése.
A tervezett és az aktuálisan végzett tevékenységgel kapcsolatos veszélyérzet kialakítása, törekvés erősítése a biztonságra.
A változtatásokhoz, változásokhoz való rugalmas alkalmazkodás, felkészülés a veszélyhelyzetek és a konfliktusok kezelésére.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
3.1. A tárgyak és a tárgykészítéshez használt anyagok fizikai és technológiai tulajdonságai
Természetes és mesterséges faanyagok, műanyagok, fémek, papír, textil, képlékeny anyagok vizsgálata (hajlítás, törés, hasítás, keménység, rugalmasság, nedvszívás, korrózió), szemrevételezés, próba, összehasonlítás, mérés alapján.
Az anyagok előállításához és megmunkálásához kötődő szakmák.	Matematika: mérés, méretarány, kicsinyítés, nagyítás,
geometriai szerkesztések, geometriai transzformációk, testek.

Természetismeret: mérés, az anyagok fizikai tulajdonságai, mechanikai kölcsönhatások, anyagszerkezet.

Erkölcstan:
Kötődés a tárgyi világhoz.
Találmányok az emberiség szolgálatában (az emberek javára, kárára).	
3.2. Tárgyak, szerkezetek, modellek előállítása
A tárgyak rendeltetése és használati jellemzői.
Mérés milliméteres pontossággal. Mérőeszközök alkalmazása. Új szerszámok és műveletek megismerése, alkalmazása.
Összetett (többféle anyagból, több alkatrészből álló) használati tárgyak, jármű- és gépmodellek készítése természetes anyagok, hulladékok és egyéb építőelemek (pl. konstrukciós játékok – fa- és fémépítő, Lego, Lego Education készletek) felhasználásával.
A modellezés mint hobbi lehetőségeinek megismerése.
A tárgykészítéshez kapcsolódó szakmákról ismeretek szerzése.		
3.3. Műszaki kommunikáció alkalmazása
Méretmegadás elemei.
Rajzjelek (hajlítási vonal, tengely, nem látható él, furat, átmérő, sugár). Méretarányos kicsinyítés, nagyítás.
Vetületi ábrázolás.		
3.4. Takarékos, hatékony, igényes munkavégzés
Tárgyak, modellek célszerű és takarékos tervezése.
Anyagok újrafelhasználása.
A szükséges információk gyűjtése, felhasználása.
Anyagmennyiség, költség kiszámítása a tervek alapján.
Munkafolyamat tervezése, szervezése. A kivitelezés problémái.
Együttműködés társakkal közös tevékenységben.		
3.5. Eszközök rendeltetésszerű, biztonságos használata, megfelelő munkakörnyezet
Biztonságos munkavégzéshez szükséges munkafogások ismerete, ép szerszámok célszerű, balesetmentes használata.
A munkakörnyezet rendjének fenntartása.
A műveletekhez szükséges munkavédelmi felszerelések alkalmazása.
A segítségnyújtás lehetőségeinek megismerése.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Anyag, fa, fém, műanyag, alapanyag, termék, szerszám, fizikai tulajdonság, technológia, anyagvizsgálat, termelés, makett, modell, tervezés, minta, rajzjelek, vonalfajta, méret, mérés, méretarány, vetületi ábrázolás, anyagmennyiség, költség, szabály, veszélyforrás, baleset, segítségnyújtás.	

Tematikai egység	4. Közlekedési ismeretek	Órakeret  5 óra	
Előzetes tudás	A gyalogos és kerékpáros közlekedés alapismeretei.
A gyalogosokra vonatkozó közlekedési szabályok.
Viselkedési normák a közösségi közlekedési színtereken.
Járműhasználattal kapcsolatos veszélyhelyzetek értelmezése, a balesetek megelőzési lehetőségeinek ismerete.
A szárazföldi, vízi és légi közlekedés eszközei.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Biztonságos kerékpáros közlekedés szabályainak ismerete, alkalmazása.
Hagyományos és korszerű környezetkímélő közlekedéstechnikai eljárások, célszerű eszközök alkalmazásával a technikai ismeretek bővítése, a környezettudatos magatartás erősítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
4.1. A forgalomszabályozás közlekedési jelzései
A közúti közlekedési jelzések hierarchiája.
A jelzőtáblák és útburkolati jelek.
A forgalomirányító fényjelzőkészülékek jelzéseinek jelentése.
A rendőri forgalomirányító tevékenység.	Magyar nyelv és irodalom: szaknyelv, szókincsbővítés, szövegértés, könyvtárhasználat.

Informatika: internethasználat, könyvtárhasználat, alkalmazások használata.

Természetismeret: sebesség, gyorsulás.

Erkölcstan: találmányok az emberiség szolgálatára (anyagi hasznára, javára, kárára).	
4.2. A közlekedés rendszere, közlekedéstörténet
A járművek.
A városi, közúti, a vízi és légi közlekedés rendszereinek megismerése.
A közlekedés fejlődése, találmányok és feltalálók a közlekedéstörténetben – információgyűjtés, rendszerezés.
A közlekedéssel kapcsolatos foglalkozásokról, szakmákról információszerzés.		
4.3. Balesetvédelem
Közlekedési helyzetek, veszélyek, balesetek elemzése, megelőzése.
Közlekedésbiztonsági ismeretek. A féktávolság. Az érzékelési- és útviszonyok forgalombefolyásoló szerepe.
A biztonságos kerékpáros közlekedéshez szükséges gyakorlati készségek fejlesztése az alapvető szituációkat modellező gyakorlati pályán.
A kerékpár karbantartása.
Tennivalók közlekedési baleset esetén. Az elsősegélynyújtás feltételrendszere, helyzetfelmérés, biztosítás és segélyhívás.		
4.4. Vasúti közlekedés
A biztonságos és udvarias vasúti közlekedés szabályai. Közúti és vasúti menetrendek, útvonaltérképek tanulmányozása. Útvonalterv készítése térkép és útvonaltervező segítségével.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Útvonaltípus, főútvonal, kerékpárút, autóút, autópálya, közlekedési csomópont, forgalomirányítás, elsőbbség, kikerülés, fékezés, fékút, megállás, tilalom, közlekedési tábla, viselkedési norma, útkereszteződés, alárendelt út, egyenrangú út, útviszony, közlekedésbiztonság.	

A fejlesztés várt eredményei a két évfolyamos ciklus végén	Tapasztalatok megfogalmazása a környezet elemeiről, állapotáról, a környezetátalakító tevékenységgel járó felelősség belátása.
Tapasztalatok az ételkészítéssel, élelmiszerekkel összefüggő munkatevékenységekről.
Ételkészítés és tárgyalkotás során a technológiák helyes alkalmazása, eszközök szakszerű, biztonságos használata.
Elemi műszaki rajzi ismeretek alkalmazása a tervezés és a kivitelezés során.
Az elkészült produktumok (ételek, tárgyak, modellek) reális értékelése, a hibák felismerése, a javítás, fejlesztés lehetőségeinek meghatározása.
Az ember közvetlen tárgyi környezetének megőrzésére, alakítására vonatkozó szükségletek felismerése, a tevékenységek és beavatkozások következményeinek előzetes, helyes felismerése, az azzal járó felelősség belátása.
A tárgyi környezetben végzett tevékenységek biztonságossá, környezettudatossá, takarékossá és célszerűvé válása.
A gyalogos és kerékpáros közlekedés KRESZ szerinti szabályainak, valamint a tömegközlekedés szabályainak biztonságos alkalmazása.
A kerékpár karbantartásához szükséges ismeretek elsajátítása.
A vasúti közlekedésben való biztonságos és udvarias részvétel.
Tájékozódás közúti és vasúti menetrendekben, útvonaltérképeken. Útvonalterv olvasása, készítése.	

Továbbhaladás és értékelés feltételei

	–	Egyszerű vázlatrajz önálló készítése.
	–	Mérés milliméter pontossággal.
	–	Műszaki rajz olvasása, vetületi ábrák értelmezése.
	–	Természetes anyagok felhasználásával hasznos tárgyak készítése.
	–	Az anyagok alapvető tulajdonságainak ismerete.
	–	Anyagok újrahasznosítása, takarékos anyaghasználat.
	–	A szerszámok célszerű és balesetmentes használata.
	–	A közlekedési eszközök működésének alapvető ismerete, erőátvitelek.
	–	A fát megmunkáló szerszámok ismerete.
	–	Környezetünk tárgyainak célszerű használata.
	–	Lakókörnyezetünkben esztétikai igényesség, a lakótér célszerű használata.
	–	A kerékpár biztonságos felszerelése, használata, karbantartása.
	–	A közlekedési szabályok ismerete, használata a gyakorlatban.
	–	Szobai dísznövények gondozása, egyszerű szaporítás.
	–	Tudja kiemelni a vizsgált tárgy adott szempontból lényeges tulajdonságait.
	–	Alkalmazza a tanult szabványos műszaki rajzi elemeket.
	–	Értékelje a különbséget a környezetkárosító fakitermelés és a tervszerű erdőgazdálkodás között.
	–	Ismerjen fel 2-2 keményfát (akác, dió) és puhafát (fenyő, nyár).
	–	Rendezzen sorba négy ismeretlen famintát keménységük szerint vizsgálat segítségével.
	–	Különböztesse meg a rétegelt lemezt és a forgácslapot.
	–	Állítson össze és írjon le egyszerű műveleti sorrendet.
	–	Ismerje fel a néhány gyakoribb műanyagot.
	–	Mutasson rá a hulladék-felhasználás fontosságára a műanyagok esetében.
	–	Működjön együtt a csoport tagjaival munka közben.
	–	Bizonyítsa be a technikai és társadalmi fejlődés kölcsönhatását konkrét példákkal alátámasztva.
	–	Ítélje meg környezetének használati tárgyait ergonómiai szempontból (szék, tanulói asztal, táska).
	–	Építsen adott paramétereknek megfelelő közlőművet (adott a fogak száma, illetve az átmérő).
	–	Számítsa ki az áttételt.
	–	Határozza meg az áttétel típusát (lassító, gyorsító).
	–	Mondjon példát a közlőművek gyakorlati alkalmazására.
	–	Ugyanannak a technikai rendszernek írja le a modelljét és a makettjét (gépkocsi).
	–	Alkalmazza a KRESZ előírásait a közlekedésben (jobbra tarts, a kanyarodás szabályai, a kerékpár forgalomban való részvételének feltételei).
	–	Alkalmazza az alapvető elsősegély-nyújtási ismereteket (sérült elhelyezése, mozgatásának feltételei, a sebellátás szabályai).
	–	Tervezzen lakókörzetében 1 napos utat a menetrend segítségével.

7. évfolyam
Éves óraszám:36

A technika, életvitel és gyakorlat tantárgyban a 7. évfolyamon új és egyszersmind nagy jelentőségű tematikai egységként a munkába állás előzményeit, a munkákat, munkakörnyezeteket, szakmákat, továbbtanulási lehetőségeket közvetlenül és célzottan bemutató, pályaorientációt szolgáló tanórák, foglalkozások jelennek meg. A korábbi években a produktív tevékenységek tapasztalatai révén kialakult önismeret, a már felismert saját tulajdonságok összevethetővé válnak a megismert lehetőségekkel, az ismeretek az életpályára vonatkozó elképzeléssé válhatnak, a továbbtanulásról, a pályaválasztásról szóló elhatározássá érlelődhetnek.
A 7. évfolyamon a család által használt összetettebb műszaki rendszerek, közművek, közszolgáltatások összefoglalásával befejeződik, teljessé válik a háztartás, a lakókörnyezet megismerése. Ennek révén a családi életre nevelés elemeként tudatosabbá válhat a családon belüli munkamegosztás és az azon belül lehetséges saját szerepek. Az ennek keretében szerzett tapasztalatok, a vizsgálódás, a működési próbák, a környezet alakításában elvégzett kisebb feladatok, amellett, hogy a pályaorientációt segítve további alkalmakat adnak arra, hogy a tanulók feltárják saját képességeiket, jelentősen fejlesztik a műszaki és természettudományos kompetenciát is. Ezeken a foglalkozásokon a tanulók egyrészt felhasználják a természettudományos tantárgyakban tanultakat, másrészt az ekkor szerzett tapasztalatok alapul szolgálnak a későbbi években sorra kerülő tanuláshoz. A társas kapcsolati kultúra fejlesztésére a csoportos keretek között végzett feladatmegoldás, a tanuló saját tevékenységének, a saját továbbtanulási elképzeléseknek a társakéival való összevetése adhat alkalmat. A kezdeményezőképesség és vállalkozói kompetencia kialakulását a saját szerep megtalálása, az ötleteknek, elképzeléseknek a valósággal, a lehetőségekkel való összevetése és értékelése, a tanulás tanítását, a hatékony, önálló tanulási kompetencia fejlődését pedig a tantárgy valamennyi 7. osztályos foglalkozását jellemző feladatközpontú tevékenységi tartalmak segítik. A matematikai kompetenciát és a gazdasági, pénzügyi nevelést a háztartási és a közlekedési rendszerek megismerése, működésük elemzése során elvégzett, célzottan a mennyiségi összefüggésekről szóló számítási feladatok szolgálják. Ezeknek a költségekre vonatkozó eredményei egyben hozzájárulnak a takarékosság, a környezettudatosság, a fenntarthatóság iráni elkötelezettség fejlesztéséhez is.

Tematikai egység	1. A háztartás és a közszolgáltatások	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	A háztartásban használt eszközök szerepe, használati jellemzői, a kezelésük biztonsági szabályai.
A háztartásban felhasznált anyagok jellemzői, a tevékenységek alapvető feltételei és környezetre gyakorolt hatásaik.
A háztartás mint műszaki környezet elemeinek és összetevőinek, valamint funkcióinak azonosítása, érdeklődés, törekvés azok megfelelő használatára.
A műszaki környezet jellemzőinek, kapcsolatainak, kölcsönhatásainak megfigyeléséből származó tapasztalatok felhasználása a problémák megoldása során, tevékenységek gyakorlásakor.
A szükségletekből adódó, illetve a műszaki jelenségekkel járó, hibákból következő technikai problémák felismerése.
Használati utasítások, leírások, műszaki információk megértése, értelmezése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Tapasztalatszerzés a háztartás műszaki jellegű rendszereinek felépítéséről, működéséről, a tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.
Az ember mindennapos tevékenységei és a környezet állapota, jellemzői közötti összefüggések felismerése, a természet általi meghatározottság és a környezetre gyakorolt hatások megértésére irányuló szándék, a tevékenységekkel járó felelősség belátása.
Véleményalkotás a tevékenységekkel érintett szakmákról, munkafolyamatokról.
A tevékenységekhez, feladatokhoz kapcsolódó célzott információszerzés információforrásokból. A használt anyagok, eszközök, a tapasztalt látvány, jelenség vizsgálatából fakadó tapasztalatok önálló rögzítése.
Gyakorlati problémamegoldás feltételeinek és lépéseinek meghatározása segítséggel.
Előzetesen bemutatott és megbeszélt munkaműveletek pontos végrehajtása, a biztonsági szabályok betartása, veszélyhelyzetek felismerése.
Igényesség a megfelelően funkcionáló, rendezett mesterséges környezet iránt.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
1.1. A háztartás elektromos rendszere
Az elektromos hálózat fizikai-műszaki jellemzői, áramköri elemek a háztartási hálózatban.
Világítás, motorok, fűtő, hűtő eszközök, elektromossággal működő háztartási és egyéb eszközök, gépek jellemzői, működésük és használatuk.
Az elektromos rendszer üzemzavarai, túláramvédelmi és érintésvédelmi eszközök jellemzői, szerepe.
Az elektromos energiafogyasztás árának, díjának meghatározása, takarékossági lehetőségek. Villanyszámlák tartalmának értelmezése.
Tapasztalatok gyűjtése a környezetben használt elektromos eszközök működéséről és használati jellemzőiről, a tapasztalatok összehasonlítása, értékelése.	Fizika: Elektromos áram, áramkör, energiatermelés, energiaátalakítás, energiaforrások.
Fényforrások, motorok működési elve, az elektromos áram hőhatása. Elektromos és hőtani mennyiségek (feszültség, áramerősség, teljesítmény, hőmérséklet, hőmennyiség, hőenergia, égéshő, fűtőérték).

Biológia-egészségtan: A víz szerepe az élet kialakulásában és fenntartásában. 
A víz humán-élettani szerepe.
A hulladékok tárolásának, kezelésének biológiai veszélyei.
Mérgező anyagok egészségügyi hatásai.

Földrajz: A víz körforgása a természetben.
A víz felhasználása az egyes gazdasági termelési területeken.
Fosszilis és megújuló energiaforrások.

Matematika: számok, alapműveletek, matematikai modell.

Kémia: Az égés mint kémiai folyamat, égéstermékek, a környezetre káros hatású kémiai anyagok.
A víz tulajdonságai.
Korrózió.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Családi kiadások.
Takarékosság a háztartások fogyasztásában.

Erkölcstan: A modern technika alkalmazásának előnyei, hátrányai, veszélyei, az életvitelt könnyítő lehetőségei.
Magunkért és másokért érzett felelősség.
Mértékletesség a fogyasztásban.
Érték és mérték.

Informatika: információkeresés, internethasználat.	
1.2. A háztartás és a lakókörnyezet vízellátó-, szennyvíz- és csapadékvíz-elvezető, illetve -kezelő rendszere
A vízfelhasználáshoz kapcsolódó felszerelési, berendezési tárgyak, szerelvények szerkezete és működése.
Az ivóvíz forrásai, a víz minősége, fizikai, kémiai és biológiai jellemzői, vízfogyasztási módok, a víz élelmi, más háztartási, valamint műszaki, technológiai célú felhasználása.
A háztartási szennyvíz keletkezési forrásai, az elvezetés, gyűjtés, tisztítás eljárásai, eszközei.
A csapadékvíz káros mechanikai és kémiai (korróziós) hatásai az emberi lakókörnyezetben.
Üzemzavarok, rendellenességek a vízellátás és a szennyvíz-, valamint a csapadékvíz-elvezetés működésében.
Felelősségünk a talajvíz és a vízbázisok tisztaságának megőrzésében.
A vízfogyasztás árának, díjainak meghatározása, takarékossági lehetőségek. Víz- és csatornaszámlák tartalmának értelmezése.
A csapadékvíz-gyűjtés és -felhasználás lehetőségei.
Víztakarékos technológiai megoldások és rendszerek.
Tapasztalatok gyűjtése a környezetben használt, a vízfelhasználáshoz kapcsolódó eszközök működéséről és használati jellemzőiről.		
1.3. A háztartás és a lakókörnyezet különböző fűtési megoldásai
A gáz forrásai, az ellátás rendszere, elemei, gázfűtés, a gáz szállítása, tárolása, gázt felhasználó háztartási készülékek.
Szilárd tüzelőanyagok és fűtőberendezéseik, üzemeltetési szabályaik.
Füstgázelvezetés, az égéstermékek környezeti hatásai.
A gázhálózat, gázpalackok, gázfogyasztó berendezések üzemeltetésének veszélyei, üzemzavarok, a használat biztonsági szabályai, a biztonsági berendezések működési jellemzői. Gázszivárgásra és más üzemzavarra utaló jelek, teendők és tilalmak rendellenességek esetén.
A fűtési és más hőenergia-felhasználási költségek meghatározása, takarékossági lehetőségek. Gázszámlák tartalmának értelmezése.
Megújuló energiaforrások felhasználása a fűtésben és a használati melegvíz készítésében.
Tapasztalatok gyűjtése a környezetben használt, fűtésre, hőenergia-termelésre használt eszközök működéséről és használati jellemzőiről, összehasonlításuk energetikai, gazdaságossági és környezetvédelmi szempontból.		
1.4. Hulladékgazdálkodás
A hulladékok keletkezési módjai a háztartásban és a lakókörnyezetben.
A keletkező hulladékok fizikai és kémiai jellemzői, tárgyként való tovább használati, illetve anyagként való újra feldolgozhatóságuk lehetőségei.
A hulladék keletkezését mérséklő fogyasztási, életmódbeli szokások, hulladékok házilagos kezelése, komposztálás.
A hulladékszállítás, szelektív hulladékgyűjtés, hulladékkezelés, energetikai célú hulladékhasznosítás települési környezettől függő rendszerei.
A hulladékok kezelése, a hulladék keletkezésével, tárolásával, kezelésével járó veszélyek.
Veszélyes hulladékok, környezeti és egészségügyi hatásaik.
Komposztálható hulladékok.
Háztartási körülmények között égethető és nem égethető hulladékanyagok.
A hulladékokkal járó költségek meghatározása, a csökkenést eredményező megoldások, a takarékosság lehetőségei.
Tapasztalatok gyűjtése a lakókörnyezetben keletkező hulladékokról, a gyűjtés, kezelés megoldásairól, az újrahasznosítási lehetőségekről.		
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Elektromos energia, energiafogyasztás, áramfelvétel, túláramvédelem, érintésvédelem, áramütés, ivóvíz, szennyvíz, csapadékvíz, használati melegvíz, vízvezeték, vízszerelvény, szennyvízvezeték, csatornázás, szennyvíztisztítás, gázenergia, gázfogyasztás, gázfűtés, gázszivárgás, gázmérgezés, füstmérgezés, füstgázelvezetés, szilárd tüzelés, hulladék, veszélyes hulladék, újrahasznosítás, hulladékkezelés, szolgáltatás, közmű, közüzemi szolgáltató, közüzemi számla.	

Tematikai egység	2. Közlekedés	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	A gyalogos és kerékpáros közlekedés szabályai, közlekedési jelzőtáblák.
A közlekedési balesetek megelőzését szolgáló magatartás.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A közúti kerékpáros közlekedésben való felelős részvétel erősítése.
A gépjárművek üzemeltetésével kapcsolatos problémák megfigyelésével, megvitatásával a szabályismeret, a szabálykövető attitűd, a felelősségérzet és a környezettudatosság erősítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
2.1. A kerékpáros közúti közlekedés
A kerékpáros közúti közlekedés KRESZ szerinti szabályai, eszközrendszere.
A balesetmentes, udvarias közlekedés.
Közlekedési veszélyhelyzetek felismerése, elhárítása.
A biztonságos kerékpáros közlekedéshez szükséges gyakorlati készségek fejlesztése az alapvető szituációkat modellező gyakorlati pályán.
Felkészítés a közúti forgalomban történő kerékpáros közlekedésre.	Magyar nyelv és irodalom: szövegértés, digitális információk kezelése.

Testnevelés és sport: kerékpározás.

Fizika: motorok, mechanika.

Matematika: tájékozódás a térben térkép és egyéb vázlatok alapján, számok, műveletek, számítások időtartamokkal.

Informatika: Alkalmazások használata. Többszálú lineáris olvasás.	
2.2. Közlekedéstörténet
A motorok fejlődési állomásai.
A korszerű szárazföldi közlekedés.
A járműmeghajtások jövője.		
2.3. Környezet- és egészségtudatos közlekedés
A közlekedési eszközök által okozott, a környezetet terhelő, illetve az egészséget károsító hatások.
A mozgás élménye. A természet mint közlekedési környezet.
A biztonságos túrakerékpározás. Kerékpártúra-útvonalak, útvonalterv készítése.		
2.4. Nyomtatott és elektronikus közlekedési információforrások
Tájékozódás közlekedési útvonalakról, járatokról, adatokról.
Papíralapú és elektronikus menetrendek használata.
A közlekedés idő- és költségigényének meghatározása útvonaltervező segítségével.
A közlekedési környezet – mint rendszer – jellemzői.
A közlekedési infrastruktúra mennyiségi jellemzői (idő, sebesség, gyakoriság, közlekedési logisztika).		
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Motor, útvonaltervezés, menetrend, környezettudatos közlekedés, környezeti terhelés.	

Tematikai egység	3. Tárgyi kultúra, technológiák, tárgykészítés, modellezés	Órakeret 12 óra	
Előzetes tudás	Tájékozottság a háztartás ellátó rendszereiről
Adott feladat megoldásához szükséges információk szerzése és célszerű felhasználása. Rajzolvasás, mérés.
Tárgyak elkészítése minta alapján.
Egyszerű szerelési műveletek elvégzése segítséggel. Szerszámok biztonságos alkalmazása.
Tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Tapasztalatszerzés a tárgyak, modellek készítéséhez felhasznált anyagokról, eszközökről, technológiákról, tapasztalatok megfogalmazása, rögzítése.
A karbantartás szükségességének felismerése, helyzetelemzés, hibakeresés, problémamegoldás, a változásokhoz való rugalmas alkalmazkodás képességének fejlesztése.
A munka során felhasznált anyagok technológiai tulajdonságainak felismerése, az ismeretek alkalmazása.
A tervezett és az aktuálisan végzett tevékenységgel kapcsolatos veszélyérzet kialakítása, a biztonság iránti igény kialakítása.
Véleményalkotás az egyes szakmákról, munkatevékenységekről.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
3.1. Karbantartás a háztartásban
Vízvezeték-szerelvények, különféle vízcsapok, lefolyók, WC tartályok működése (szabályozása), gyakran előforduló hibák, javítások.
Áramkör: a biztosító, a vezeték és a szerelvények mérete, valamint a fogyasztók teljesítménye közötti összefüggés.
Világítási áramkör, foglalatok, izzófajták, energiatakarékos izzók, kapcsolók – adatok értelmezése, összehasonlítása.
Fali dugaszoló aljzatok, vezetékcsatlakozások, villásdugók szerelése.
A laikus által végezhető javítások határai.	Fizika: áramkör, vezető, fogyasztó, az elektromos áram munkája és teljesítménye.

Informatika: információkeresés, irányítás, szabályozás.

Erkölcstan: Kötődés a tárgyi világhoz.
Találmányok az emberiség szolgálatában (az emberek javára, kárára.	
3.2. A) Tárgykészítés
Egy probléma (érzékelés, kapcsolás stb.) megoldása elektronikai áramkör modell készítésével, a hozzá tartozó kapcsolási rajz segítségével.
Az irányítástechnika és az automatizálás alapjainak megismerése a készített modell segítségével.
Motoros járműmodell (közúti, vízi, vagy kötött pályás) tervezése, elkészítése, kipróbálása, értékelése.
A gépek és a gépelemek megismerése a készített modell segítségével.
VAGY (az érdeklődési kör és a lehetőségek függvényében)
3.2. B) Tárgykészítés
Kötés és/vagy horgolás elsajátítása és gyakorlása.
Egyszerű tárgy (pl. sál, poháralátét) elkészítése az elsajátított kötési vagy horgolási technikával.
Gépi varrás elsajátítása és gyakorlása.
Egyszerű tárgy (pl. kötény, párnahuzat) elkészítése gépi varrás alkalmazásával.		
3.3. Eszközök rendeltetésszerű, biztonságos használata, megfelelő munkakörnyezet
Biztonságos munkavégzéshez szükséges munkafogások ismerete, alkalmazása.
A szerszámok célszerű, balesetmentes használata.
A munkakörnyezet rendjének fenntartása.
A műveletekhez szükséges munkavédelmi felszerelések alkalmazása.
A segítségnyújtás lehetőségeinek megismerése.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Vízvezeték, szerelvény, szabályozás, elektromos szerelvény, áramkör, A) gépelem, B) kötés, horgolás, varrógép.	

Tematikai egység	4. Továbbtanulás, munkák, szakmák, megélhetés, munkakörnyezetek megismerése	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	A környezet állapotára, változtatására, az emberi tevékenységek feltételeire és hatásaira irányuló érdeklődés, erről szerzett tapasztalatok.
Saját tapasztalatok a munka világából a személyes környezetben élők tevékenységéhez kapcsolódóan.
A saját tevékenységek eredményességéről, erősségekről, gyengeségekről szóló tapasztalatok.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A munkavégzés jelentőségének tudatosítása a társadalom jóléte szempontjából.
Az ember környezetének, valamint tevékenységeinek, munkájának, továbbá a megélhetés és az életminőség kapcsolatának felismerése.
Továbbtanulási, pályaválasztási elhatározás, életpálya-elképzelés kialakítása, megerősítése. A tervezett pálya jellemzőinek összevetése a személyes elképzelésekkel, a lehetőségek helyes megítélése, fejlődő önismeret, reális önértékelés.
A megélhetést biztosító tervezett életpályára, munkára való alkalmasság nélkülözhetetlen összetevőinek (képesség, szaktudás, tanulás, munkakultúra) tudatosítása.
A saját életpálya és életminőség alakításában viselt személyes felelősség felismertetése.
Előzetes ismeretszerzés a karrier, a hivatás és a családi élet összeegyeztetéséről.
A munkamegosztás, az egyéni és kollektív munkatevékenységek, a technológiai folyamat, a produktumok stb. összefüggéseinek felismerése, megértése.
A munkára való alkalmasság összetevőinek, a munkavégzés körülményeinek és a munkát végzőre gyakorolt hatásoknak, a munkával járó veszélyeknek a felismerése.
Tapasztalatszerzés a helyes munkamagatartásról, a munkakultúráról.
A megismert munkakörnyezetekről alkotott vélemény és érvek megfogalmazása a saját elképzelésekkel összevetve. Közelebb kerülés a saját pályaválasztási döntéshez.
A munkakereséssel, munkába állással kapcsolatos alapvető tudnivalók elsajátítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
4.1. A tanulási pálya
A tanulási pálya szakaszai.
Képzési lehetőségek, eltérő tanulási utak, szakmatanulási lehetőségek megismerése, elemzése, összevetése.
Iskolatípusok, képzési formák, közoktatás, szakképzés, felsőoktatás, felnőttképzés, érettségi, szakmai vizsga, diploma. 	Informatika: adatgyűjtés az internetről.

Földrajz: a gazdaság ágai, a munkahelyteremtés természet- és gazdaságföldrajzi alapjai.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: munkahely és munkavállalói szerep.

Erkölcstan: A munka és a munkát végző ember tisztelete.
Személyes tapasztalatok, együttműködés, egyéni boldogulás és a csapatmunka. Pályaválasztás – foglalkozás, élethivatás.

Magyar nyelv és irodalom: az önéletrajz formái, a hivatalos levél jellemzői.	
4.2. Szakmák és munkák
Az egyes gazdasági ágazatokhoz tartozó munkák, foglalkozások, szakmák, szakmacsoportok megismerése, elemzése, összevetése.
Szakmák közös és eltérő tevékenységi elemei, termékei, szolgáltatásai, munkakörülményei.
A napi életvitelt meghatározó, az egyes szakmákhoz, foglalkozásokhoz kapcsolódó jellemzők (pl. munkaidő beosztás, szezonalitás).		
4.3. Munkakörnyezetek megismerése
Előzetes tájékozódás a megismerendő munkakörnyezetekről, technológiákról, munkatevékenységekről, termékekről, szolgáltatásokról, munkakörülményekről, munkaszervezeti keretekről. Információforrások felkutatása.
•	Egyedi termékkészítéssel foglalkozó, javító, felújító;
•	árutermelő, ipari vagy agrár jellegű;
•	kereskedelmi, vendéglátási, gazdasági, közlekedési jellegű;
•	egészségügyi, szociális, oktatási jellegű, és személyeknek szolgáltatást nyújtó más munkahely, munkakörnyezet, foglalkozás megismerése helyszínen tett látogatás, audiovizuális segédanyag vagy meghívott szakértő segítségével.
Információgyűjtés a megismert munkakörnyezetekről: az alkalmazott eszközök, technológiák, a felhasznált anyagok, a munkafolyamatok jellemzői, a tevékenység feltételei és környezeti hatásai, munkaszervezeti sajátosságok, munkakörülmények, kereseti lehetőségek. A szerzett tapasztalatok rögzítése, feldolgozása.		
4.4. Környezet és pályaválasztás
A családi, települési környezet, az életmód, a megélhetés, a továbbtanulási lehetőségek és a személyes ambíciók összevetése. Elképzelések megfogalmazása a saját lehetőségekről, tanulási pályáról.
Karrier és hivatás fogalma, ezek hatása a családi szerepek, értékrend és munkamegosztás alakulására.
A települési és a tágabb környezet gazdasági, foglalkoztatási, továbbtanulási lehetőségei.
A szakmákról, munkalehetőségekről, pályaalkalmasságról, továbbtanulásról szóló információk forrásainak megismerése, használata. Önálló tájékozódás szakmákról, munkákról internetes (pl. Nemzeti pályaorientációs portál) és más információforrásokból, valamint a személyes környezetben.		
4.5. Munkavállalás
Vállalkozók és alkalmazottak az értékteremtő munkában. A vállalkozói lét és az alkalmazotti helyzet előnyei és hátrányai.
Vállalkozói tevékenységek, a vállalkozó személye, felelős vállalkozói magatartás.
Alkalmazottként való elhelyezkedés. A munkába állás adminisztratív előzményei (álláskeresés, tájékozódás, önéletrajz, motivációs levél, állásinterjú).		
4.6. Megélhetés
A család megélhetése, a jövedelemforrások, a napi életvitel, az élethelyzetek és az életminőség összefüggései.
A család megélhetési, önfenntartási lehetőségei, tevékenységei, a tanulás és a munkamagatartás szerepe, kapcsolata.
Teendők és lehetőségek munkanélküliség esetén.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Általános iskola, középiskola, felsőoktatás, szakképzés, felnőttképzés, szakképesítés (szakma), érettségi, diploma, fizikai munka, kétkezi munka, szellemi munka, ipar, kereskedelem, mezőgazdaság, közlekedés, termelés, termék, szolgáltatás, foglalkozás, munkahely, munkaidő, munkabér, munkaadó, munkavállaló, vállalkozó, alkalmazott, motivációs levél, állásinterjú, munkaszerződés, munkanélküliség, családi önfenntartás, karrier, hivatás, alapanyag, termelőeszköz, gép, árutermelés, sorozatgyártás, egyedi termék, javítás, felújítás, szolgáltatás, építés, szerelés, technológia, munkaművelet, fogyasztó, vevő, ügyfél, vállalat, vállalkozás, intézmény, munkaszervezet, munkahelyi hierarchia, munkamegosztás, munkanorma, munkabér.	

Továbbhaladás és értékelés feltételei

	–	Vetületi rajz készítése, szabványok alkalmazása.
	–	Ismerje a fémek elemi vizsgálatának módszereit.
	–	Tudja a hulladékokat hasznosítani, szelektálni.
	–	Célnak megfelelő, balesetmentes szerszámhasználat.
	–	Háztartási gépek ismerete, használata, karbantartása.
	–	Közlekedési helyzetek helyes megítélése.
	–	Városi és vidéki közlekedés közötti különbségek, helyes magatartási formák.
	–	Napi étrend kidolgozása, étrendkészítés.
	–	Háztartási gépek szakszerű, energiatakarékos működtetése.
	–	A technikai problémák megoldása során keresse az optimálist, több lehetőség felvázolásával.
	–	Bizonyítsa be a választott megoldás helyességét.
	–	Szabványos alkatrészeket használjon a tervezés során is.
	–	Fedezze fel a jelképes ábrázolás előnyeit, magyarázza meg a szabványosítás és a jelképes ábrázolás összefüggéseit. Mutasson rá a gyártástechnológiák során keletkezett környezetkárosító hatások megelőzésének, csökkentésének lehetőségeire.
	–	Magyarázza el a növekvő nyersanyagszükségletből eredő környezeti terhelés és a környezet megóvásának összehangolhatóságát.
	–	Ítélje meg a technológiákat a környezetvédelem szempontjából.
	–	Készítsen önállóan munkatervet, végrehajtás után értékelje helyességét.
	–	Csoportosítsa az eddig tanult kötési módokat oldhatóságuk szerint és az anyag-megmunkálási módokat forgácsolás szempontjából.
	–	Tervezze meg a munkamegosztást, és szervezze meg a csoport munkáját. Ismerje fel a fontosabb mozgásátadó gépelemeket.
	–	Csoportosítsa a konkrét mechanikai gép elemeit a tanult szempontok szerint (kerékpár, varrógép, gépkocsi).
	–	Bizonyítsa be különböző gépek esetében (gépkocsi, kerékpár) a különböző áttételek szükségességét.
	–	Magyarázza el az áttétel és a terhelés kapcsolatát.
	–	Nevezzen meg magyar feltalálókat (legalább hármat), akik a gépek fejlődéséhez hozzájárultak (Csonka János, Bláthy Ottó, Déri Miksa, Bánki Donát).
	–	Ismertesse a belső égésű motorok működését.
	–	Értékelje a környezetszennyezés és a belső égésű motorok elterjedésének összefüggését.
	–	Mutasson rá a szennyezés csökkentésének lehetőségeire.
	–	Építsen adott paramétereknek megfelelő közlőművet (adott az áttétel).
	–	Határozza meg adott esetben mely típusú közlőmű használata indokolt (erőzáras, alakzáras).
	–	Írja le az adott technikai rendszer (kerékpár, gépkocsi) gondolati modelljét különböző hasonlósági szempontok szerint. Blokksémákkal ábrázolja.

Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium és Kollégium

4 évfolyamos gimnáziumi sportiskolai képzés,
4 évfolyamos általános gimnáziumi képzés reál specializáció,
5 évfolyamos két tanítási nyelvű gimnáziumi képzés,
5 évfolyamos nyelvi előkészítő gimnáziumi képzés,
Technika, életvitel és gyakorlat tantárgy helyi tanterve

12. évfolyam

A technika, életvitel és gyakorlat tantárgy tanításának célja, hogy járuljon hozzá az önálló, felelősségteljes, önfejlesztésre képes, a családi életre alkalmas ember neveléséhez, segítse a mindennapi életbe való kulturált beilleszkedést, a társadalmi együttélés szabályait követő hozzáállás kialakulását, valamint társadalmi, technikai kérdésekben az alapvető tájékozottságot. Kiemelt elvárás a megalapozott elméleti ismertek szélesebb körű felhasználása, a problémamegoldási képességek és formák változatainak különböző szintű alkalmazása a mindennapok gyakorlatában. A szemléletformálás változatos tartalommal és sokféle módszerrel valósítható meg, fontos a helyi adottságokhoz, elvárásokhoz való illesztés, a személyi és tárgyi feltételekhez illő (de nem megalkuvó) igazítás.

A Család, otthon, háztartás tematikai egység fő célja a családban felmerülő problémák azonosítása, az egyéni és társadalmi szükségletek összefüggéseinek feltárása, szabatos megfogalmazása és megvitatása után az igények elemzése alapján választott, életszerű és célszerű megoldási módok bemutatása, kidolgozása. Előremutató módon a párkapcsolat, a házasság, a gyermekvállalás és a gyermeknevelés kérdéseiben igyekszik támpontokat adni, így szolgálva a majdani családalapítást. Napjainkban hangsúlyosan halaszthatatlan, megoldásra váró kérdés a gondozás feladatainak és felelősségének megosztása a családban és környezetünkben, a gyermek-, fogyatékos- és idősgondozási, valamint betegápolási munkák ellátása a kötelezettségeknek és kötelességeknek megfelelően. Gazdálkodni nemcsak az anyagi javainkkal (háztartási jövedelmek) kell, hanem a fizikai, lelki, szellemi energiáinkkal és az időnkkel is, ezért igen fontos a szabadidő hasznos eltöltésére, aktív és passzív pihenésre nevelés. Fontos ezen túlmenően felismerni, hogy a szabadidő alkalmas lehet a környezetért, illetve a környezetben élő rászorulókért való tevékenységre, az önkéntesség gyakorlására. Újabb kiemelt fejlesztési cél a környezettudatosságra, takarékosságra, tudatos fogyasztói magatartásra nevelés, a fenntarthatóság elvének követése. Az alapvető pénzügyi és gazdasági ismeretek mellett a vásárlói és fogyasztói érdekvédelem érvényesítésével, valamint a hivatali ügyintézéssel is meg kell ismerkedniük a tanulóknak. 

A Közlekedési ismeretek tematikai egység célja a közlekedési helyzetekben követendő etikus magatartás, a magabiztos tájékozódás. Emellett a közlekedés rendszer-jellegét, környezeti és társadalmi hatásait is vizsgálja. 

Az Életpálya-tervezés témakörben a továbbtanulásnak és a munkába állásnak gyakorlati kérdéseit tárgyaljuk, s az ezekhez szükséges kompetenciák fejlesztését helyezzük előtérbe. Ezzel ez a témakör egyfelől a tanulás világából a munkavállalói létbe való átlépést kívánja megalapozni, másfelől az élet munkavállalással kapcsolatos nehézségeire is igyekszik felkészíteni.

12. évfolyam
Éves óraszám 32

Témakör sorszáma	
Témakör	
Óraszám	
1.	Család, otthon, háztartás	16	
	1.1. Családi élet		
	1.2. A háztartás mint gazdasági formáció		
	1.3. Tudatos fogyasztói magatartás		
	1.4. Környezet- és egészségkultúra		
	1.5  Életminőség		
	1.6. Öngondoskodás		
	1.7. Korszerű pénzkezelés		
	1.8  Hivatali ügyintézés		
2.	Közlekedés	4	
	2.1. Közlekedési rendszerek		
	2.2. A közlekedési viszonyok társadalmi hatásai		
	2.3. A közlekedés környezeti hatásai		
	2.4. Közlekedéskultúra		
3.	Életpálya-tervezés, munkavállalás. 
Felnőttkori tanulási lehetőségek	12	
	3.1. Személyes adottságok és az objektív lehetőségek		
	3.2. Továbbtanulás		
	3.3. Álláskeresés, munkavállalás, munkaviszony, munkanélküliség		

Tematikai egység	1. Család, otthon, háztartás	Órakeret 16 óra	
Előzetes tudás	Tapasztalat, illetve saját vélemény megfogalmazása a család és a környezet életmódjáról.
Az egészség és a környezet ügye iránti személyes felelősség elismerése és vállalása.
A háztartásban elvégzendő mindennapi munkák ismerete.
Előzetes tapasztalat és ismeretek a családi munkamegosztásról, az időbeosztásról.
Közművek és szolgáltatások ismerete.
Takarékossági lehetőségek ismerete. 
Egészség fogalma. Az egészséges életmód elemei.
Családtagok és példaképek karitatív munkatevékenységeinek ismerete.

A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Kulturált véleménynyilvánítás, vita, meggyőzés eszközeinek gyakorlása.
Öntudatos, határozott, magabiztos, de mások érdekeit is szem előtt tartó személyiség alakítása.
Az egészséges családi élet és a gyermekvállalás iránti nyitottság kialakítása, illetve erősítése.
A gyermekvállalással és a gyermekneveléssel kapcsolatos tájékozottság növelése. A gyermeknevelési problémák objektív, felnőtt módra történő értékelése képességének fejlesztése.
Előrelátó pénzügyi tervezés képességének és gyakorlatának kialakítása.
Az anyagi és humán erőforrások gazdaságos működtetéséhez szükséges képességek és tájékozottság kialakítása.
Takarékos, önkorlátozó, tudatos fogyasztói magatartás kialakítása.
Alapvető jártasság kialakítása a fogyasztóvédelem lehetőségeiben és eszközeiben.
Az egészség- és környezettudatos attitűd megszilárdítása.
Tapasztalatok bővítése a környezetünkben élők tevékenységével, azok kölcsönhatásaival összefüggő egészség- és környezetkárosító hatások, veszélyek azonosítása, elemzése, a megelőzés és a kármentesítés lehetőségeinek felmérése, alkalmazása terén.
A karitatív tevékenységek iránti elköteleződés kialakítása.
Felelős, öngondoskodó attitűd kialakítása.
A pénzkezelés és a hivatali ügyek intézésében szerzett jártasság kialakítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
1.1. Családi élet
A család, mint az egyén elsődleges társadalmi környezete.
A házasság (a párválasztás szempontjai, a tartós párkapcsolat és a házasság jelentősége, feltételei, a házastársi kapcsolat ápolása, konfliktuskezelés).
Családtípusok, családmodellek.
Gyermekvállalás (a gyermekvállalás felelőssége a társadalom és az egyén szempontjából, kötelezettségek, lehetőségek, kockázatok, terhek és örömök).
Gyermekvállalással járó jogok (szülési szabadság, GYES, GYED, családi pótlék, családi adókedvezmény, segélyek).
Gyermeknevelés (a gyermeknevelés céljai, módszerei, eszközei, a családtagok és az iskola szerepe a gyermeknevelésben).
Gyermekjogok és kötelezettségek.
A család lelki egészsége (stressz, krízishelyzetek orvoslása). A segítség lehetőségei családok számára, intézmények, szervezetek.
A közös étkezések, programok jelentősége a családi közösség formálásában.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Családformák a mai világban.
Jogok és kötelességek, 
az alapvető emberi jogok, a gyermekek jogai.
Pénzintézetek és tevékenységük (betétgyűjtés, hitelezés, kamat, tőke, árfolyam).
Családi bevételek, családi kiadások.

Osztályfőnöki óra: családi hagyományok, közösségépítés, normák.

Biológia-egészségtan: az emberi test működése,
betegségek.

Informatika: információk gyűjtése, tárolása, feldolgozása, az e-ügyintézés lehetőségei.

Földrajz: energiatermelés.

Fizika: energia, energiatermelés.

Matematika: számolási algoritmusok, becslés, kerekítés, mértékváltás, százalék és kamatszámítás, grafikonok, statisztikai adatok jegyzése, rendezése, ábrázolása.

Kémia: oldószerek, savak, lúgok, veszélyes anyagok, pH-érték.

Etika: Kapcsolatok, egyén és közösség, magánélet és közélet.
Törvények.
A társadalmi együttélés közös normái.

Magyar nyelv és irodalom: szövegértés, szövegalkotás, hivatalos stílus.

Mozgóképkultúra és médiaismeret: reklámok.	
1.2. A háztartás mint gazdasági formáció
A család és háztartás működtetésének ismertető jegyei (háztartási munkafajták, családi munkamegosztás, munkaszervezés, a biológiai ritmus, a pihenés formái, szolgáltatások igénybevétele, időbeosztás, munkaterv készítése: napi, heti, havi házimunkák).
A háztartási jövedelmek összetétele, eredete.
Állandó, alkalmi és változó bevételek és kiadások.
Közüzemi számlák tanulmányozása.
Háztartás energiafogyasztása (háztartási fogyasztók energiaigénye).
Takarékossági formák, tervek. Az energiafogyasztás mérséklésének lehetőségei (energiatakarékos technológiák, energiatakarékos életmód, megújuló energiaforrások bevonása a háztartás energiaellátásába).
Pénzbeosztás különböző életszakaszokban.
Hitelek (a hitelek fajtái, a hitelfelvétel lehetőségei, feltételei, kockázatai).		
1.3. Tudatos fogyasztói magatartás
A média és a reklámok befolyásoló szerepe a termékválasztásban.
Környezet- és egészségtudatos fogyasztói magatartás.
Tudatos vásárlás (pénz- és energiatakarékosság, előre átgondolt vásárlás, egészséges, környezetbarát anyagokból és környezetkímélő technológiával készült, megfelelő csomagolású, magyar, illetve helyi termékek, továbbá a méltányos kereskedelem előnyben részesítése).
Védjegyek, eredetvédelem. A termékhamisítás veszélyei, társadalmi kockázata.
Fogyasztóvédelem.
Szavatosság, jótállás és az ezzel kapcsolatos fogyasztói jogok és lehetőségek (javítás, kicserélés, vételár-leszállítás, vételár-visszatérítés).
Utazási szerződések, távollévők között kötött szerződések.
Tisztességtelen reklámok és kereskedelmi gyakorlatok.
Pénzügyi fogyasztóvédelem.
Panaszügyintézés (a panasztétel lehetséges módjai – szolgáltatókra háruló válaszadási kötelezettség, fogyasztóvédelmi hatósághoz fordulás), békéltető testületek.		
1.4. Környezet- és egészségkultúra
A magyar nép egészségi állapota (jelenségek, okok és következmények, egyéni és társadalmi felelősség).
Egészségvédelem (egészségünk megőrzése, szűrővizsgálatok, orvosi ellátás igénybevétele, gyógyszerfogyasztási szokások, házipatika összeállítása).
Higiénia (környezetünk, ruházatunk és testünk tisztasága, bőrkímélő és környezetbarát tisztító- és testápolószerek használata).
Öltözködéskultúra (divatok, mértéktartó, alkalomhoz illő öltözködés, a ruházat gondozása).
Egészséges táplálkozás (tudatos élelmiszer-választás, egészséges élelmiszerek.
Élelmiszer-biztonság, élelmezésbiztonság. 
Az élelmiszerek kezelésének és tárolásának szabályai, étrend-kiegészítők és élelmiszer-adalékanyagok előnyei, hátrányai).
A rendszeres testmozgás jelentősége.
Egészséges környezet.
Környezetjog (állatvédelem, természetvédelem, környezetvédelem).
		
1.5. Életminőség
A nélkülözők, szűkös anyagi körülmények között élők, a támogatásra szorulók gyámolítása, közreműködés életminőségük jobbá tételében.
A fogyatékosság fogalma, fajtái, következményei.
A fogyatékkal élők jogai és lehetőségei.
A fogyatékkal élők hivatali és önkéntes segítése. Önkéntesség lehetőségei.		
1.6. Öngondoskodás
Alapvető biztosítási fajták, szolgáltatások (életbiztosítás, vagyonbiztosítás, felelősségbiztosítás).
Felelős viszonyulás a jövőhöz (kockázatok és ezek kezelése, a valódi, saját akaratból történő öngondoskodás céljai, formái, lehetőségei, ezzel kapcsolatos számítások).		
1.7. Korszerű pénzkezelés
A bank (célja, lehetőségei, előnyei, kockázata, fajtái).
Bankhasználati ismeretek (hogyan válasszunk bankot, szolgáltatást, mire ügyeljünk, mit számoljunk, ellenőrizzünk).
Bankszámlák és bankkártyák típusai és a vele járó tudnivalók.
Teendők elveszett, ellopott bankkártya esetén.		
1.8. Hivatali ügyintézés
A legfontosabb hivatalok (polgármesteri hivatal, adó- és vámhivatal, posta, kormányhivatal) és az ügyintézés lehetőségei.
Internetes ügyintézés, információszerzés.

Kulcsfogalmak	Életmód, életvitel, házasság, élettársi viszony, várandósgondozás, csecsemőgondozás, költségvetés, jövedelem, bevétel, kiadás, megtakarítás, szolgáltatás, közüzemi díj, fogyasztóvédelem, jótállás, szavatosság, reklám, piac, marketing, élelmiszer-biztonság, higiéné, testápolás, háztartási vegyszer, veszélyes anyag, használati utasítás, egészség, betegség, járvány, lappangási idő, betegség, tünet, betegápolás, egészségkárosító hatás, stressz, szenvedély- és kedélybetegség, karitatív munka, fogyatékossággal élő, önkéntesség, digitális ügyfélkapu, internetes vásárlás, pénzügyi tranzakció, ügyfélszolgálat, biztosítás, bank, öngondoskodás.	

Tematikai egység	2. Közlekedés	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	A település közlekedési viszonyairól nyert tapasztalatok.
Véleménynyilvánítás a közlekedési infrastruktúráról.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Önálló megfigyelés, adatgyűjtés, rendszerezés.
Személyes életvitelt befolyásoló tényezők vizsgálata.
Magabiztos tájékozódás.
Udvariasság, előzékenység gyakorlása.
Döntések hozatala gazdaságossági számítások alapján. 

Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
2.1. Közlekedési rendszerek
Adott település közlekedési rendszere, a közlekedési infrastruktúra és a lakosság életmódjának, a terület gazdasági lehetőségeinek összefüggései.	Földrajz: települési struktúra, közlekedési rendszerek, energiaforrások, energiahordozók, légkör, klímaváltozás.

Kémia: energiaforrások, légszennyezés szmog, savas eső, ózonlyuk.

Biológia-egészségtan: klímaváltozás, környezettudatosság, természetvédelem, fenntarthatóság.	
2.2. A közlekedési viszonyok társadalmi hatásai
A közlekedési viszonyok társadalmi hatásai (a település közlekedési viszonyainak hatása a személyes életvitelre, a tömegközlekedési lehetőségek társadalmi hatásai).		
2.3. A közlekedés környezeti hatásai
A különböző közlekedési eszközök és közlekedési módok energiaigénye.
A közlekedésből eredő levegőszennyezés.
Az energiaigény és a levegőszennyezés mérséklésének lehetőségei (alacsony fogyasztású, illetve alternatív energiaforrású közlekedési eszközök, környezettudatos közlekedés).		
2.4. Közlekedéskultúra
Közlekedési kultúra (udvarias, biztonságos közlekedés, szabálykövetés, biztonság, balesetmegelőzés, előzékenység).		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Közlekedési rendszer, járműpark, járatsűrűség, menetrend, 
károsanyag-kibocsátás, környezetvédelmi vizsgálat.	

Tematikai egység	3. Életpálya-tervezés, munkavállalás, felnőttkori tanulási lehetőségek	Órakeret 12 óra	
Előzetes tudás	Elektronikus kommunikációs gyakorlottság.
Önismeret (személyes erősségek, gyengeségek, tanulási képességek, ambíciók).	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A személyes életpálya-lehetőségeket meghatározó objektív és szubjektív tényezők felismerése és reális értékelése, a tervezett pálya jellemzőinek helyes megítélése.
Véleményalkotás tipikus életpályákról, életpályamintákról, összevetésük a saját életpálya-tervekkel.
Kitartó, fegyelmezett munka, a munkamagatartásban megnyilvánuló céltudatosság.
Reális önértékelésen alapuló pályaválasztás, a tervezett életpálya jellemzőinek számbavétele és összevetése a személyes elképzelésekkel.
A folyamatos egyéni művelődés, szakmai továbbfejlődés fontosságának, az egész életen át tartó tanulásnak (LLL) az elfogadása és érvényesítése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
3.1. Személyes adottságok és az objektív lehetőségek
A személyes ambíciók, képességek, objektív lehetőségek komplex mérlegelése, a saját életpályára vonatkozó döntések meghozatala.
Az életpálya tervezésekor mérlegelendő körülményekről, tényezőkről szóló adatok, információk gyűjtése.
Különböző megélhetési lehetőségek összehasonlítása, feltételek, körülmények, kockázati tényezők, ezek hatása az életminőségre. Előnyök és hátrányok vizsgálata.	Osztályfőnöki óra: pályairányítás, pályaalkalmasság, egyéni tanulási módszerek, önismereti tesztek, vizsgálatok.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Jogok és kötelességek.
Munkahely és munkavállalói szerep.

Informatika: adatgyűjtés az internetről.

Etika: korunk kihívásai, a tudományos és technikai haladás, a felgyorsult világhoz való alkalmazkodás.	
3.2. Továbbtanulás
A szakmatanulási, illetve a felsőoktatási továbbtanulási lehetőségek, a jelentkezés, felvételi eljárás megismerése.
A szakképzés és a felsőoktatás rendszerének, a szakképzettségek (szakmák), felsőoktatási kimenetek főbb jellemzői.
Önképzés, távoktatás, felsőoktatási szervezési formák jellemzői.		
3.3. Álláskeresés, munkavállalás, munkaviszony, munkanélküliség
Munkaviszony keletkezése, megszűnése, munkavégzés.
A személyes kapcsolatok és a munkamagatartás, munkakultúra szerepének felismerése az álláskeresésben és a munkahely megtartásában.
A munkavállalás jogszabályi környezete, különböző munkaszervezetek, munkavégzéssel kapcsolatos jogviszonyok jellemzői, a munkaszerződés kötelező kellékei, a munkavégzésre, a munkaidőre, a próbaidőre, a szabadságra, a munkabérre vonatkozó szabályok.
A tanulói, hallgatói jogviszony melletti munkavállalási feltételek és kötelezettségek.
Az álláskeresést segítő szervezetek, információforrások, álláskeresési technikák, eljárások.
A munkaviszony nélküli állapot lehetőségei és veszélyei, a munkanélküliséggel járó lehetőségek, jogok és kötelezettségek.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Életpálya-terv, karriercél, jövedelem, megélhetés, munkavállalás, álláskeresés, közalkalmazott, köztisztviselő, vállalkozó, munkaszerződés, munkaügyi ellátás, önéletrajz, motivációs levél, foglalkozási mobilitás, felsőoktatás, felvételi, kétciklusú, illetve egységes képzés, egész életen át tartó tanulás (LLL), munka melletti tanulás, munkavégzés tanulás mellett, felnőttképzés, közművelődés, távoktatás, egyéni tanulás, önképzés.	

A fejlesztés várt eredményei	Olyan gyakorlati tudás megszerzése, amelynek birtokában a tanulók könnyen eligazodhatnak a mindennapi élet számos területén.
Képesség kialakítása önmaguk megismerésére, a konfliktuskezelésre, a változásokhoz való rugalmas alkalmazkodásra, a pozitív életszemléletre, az egészséges életvitelre és a harmonikus családi életre.
Felelős gondolkodás, átgondolt döntések képességének kialakítása a pénzügyek kezelésében, a fogyasztási javak használatában, a szolgáltatások igénybevételével és a jövővel kapcsolatban.
Mindennapokban nélkülözhetetlen életvezetési és háztartási ismeretek, „háztartási praktikák” ismertében a napi munka szakszerűbb, hatékonyabb, gazdaságosabb elvégzése.
Az élő és a tárgyi környezet kapcsolatából, kölcsönhatásainak megfigyeléséből származó tapasztalatok felhasználása a problémamegoldások során, a tevékenységek gyakorlásakor.
Használati utasítások értő olvasása, betartása.
Tudatos vásárlókká válás, a fogyasztóvédelem szerepének, a vásárlók jogainak ismerete.
A szociális érzékenység növekedése (a fogyatékkal élők és az idősek segítése). Karitatív tevékenységek végzése melletti elköteleződés.
Hivatalos ügyekben érdekek képviselete, kulturált stílusú ügyintézés szolgáltatóknál, ügyfélszolgálatoknál.
A korszerű pénzkezelés lehetőségeinek és eszközeinek megismerése.
A biztonságos, balesetmentes, udvarias közlekedés szabályainak betartása.
Magabiztos tájékozódás közvetlen és tágabb környezetben.
Közlekedési szabályok és a közlekedési etika alkalmazása.
A veszélyhelyzetek felismerése, elhárítása, az elsősegélynyújtás, valamint a balesetvédelem legalapvetőbb ismereteinek alkalmazása.
A személyes ambíciók, képességek, objektív lehetőségek komplex mérlegelése, a saját életpályára vonatkozó helyes döntések meghozatala.
A személyes kapcsolatok és a munkamagatartás, munkakultúra szerepének felismerése az álláskeresésben és a munkahely megtartásában.
A munka és az aktivitás iránti elkötelezettség.
Az egész életen át tartó tanulás (LLL), a szaktudás, a műveltség fontosságának elfogadása és érvényesítése.	

Értékelés
Az órákon minden tanuló létrehoz tananyagtól függően valamilyen látható, értékelhető munkát, amely visszajelzést ad gyermeknek és tanárnak egyaránt, hogyan is értette és oldotta meg a tanuló a feladatot. Fontos, hogy a technika, életvitel és gyakorlattal foglalkozó nevelő minél előbb ismerje meg tanítványai adottságait, képességeit. 
A legfontosabb a másság tiszteletben tartása, törekvés arra, hogy mindenki megtalálja a saját kifejezési lehetőségeit. 
A tanulók munkájának értékeléséhez ellenőrzésre van szükség. 
Az ellenőrzés módozatai és alkalmai: 
- tevékenység közben tanári megfigyelés (folyamatos)
- csoportos ellenőrzés (folyamatos) 
- egyéni számonkérés (folyamatos) 
- egyéni véleményalkotás (folyamatos) 
- dolgozat (alkalomszerű) 
A félév végén és év végén történő minősítésre érdemjegy 
Indirekt ellenőrzési módszerek tanítási óra keretében folyamatosan, tevékenység közben. Tanórán és iskolán kívüli tevékenységek ellenőrzése tanulói, szülői és tanári beszélgetések alapján. 
Direkt ellenőrzések tanítási óra keretében tanítási szakaszonként, a követelmények által meghatározott szintnek megfelelően frontális és egyéni számonkéréssel. 
Az egyéni számonkérés az egész órán végzett részfeladatokból áll, vagy egy konkrét feladat elvégzésére irányul. 
Célszerű minden év elején felmérni a tanulókat. 
Az eredmények megállapításában a gyermek önmagához viszonyított fejlődését kell figyelembe venni. 
Az értékelésnek a követelmények teljesítését nyugtázni kell

Házi feladat
A házi feladatok legfontosabb funkciója a tanórán feldolgozott tananyaghoz kapcsolódó gyakorlás (készség- és képességfejlesztés), valamint a tananyaghoz kapcsolódó ismeretek megszilárdítása.
A házi feladatok segítik a szülők tájékoztatását gyermekük iskolában végzett munkájáról, az iskolában folyó munkáról.
Házi feladat (írásbeli, szóbeli vagy gyakorlati) csak olyan tananyagból van, melynek előkészítése a tanítási órán megtörtént. A tanítási órán fel nem dolgozott anyagrészből házi feladat nem adható.
Az elkészült házi feladatok ellenőrzésre kerülnek, a felmerült hibák megbeszélése differenciáltan a tanítási óra keretében történik. Osztályozás a házi feladatokra nem történik(ösztönző értékeléssel a további munka segíthető) Szorgalmi feladat bármely tananyaghoz kapcsolódóan készíthető (ezeknek a feladatoknak az értékelése csak pozitív jellegű, megerősítő szándékú).
Házi feladatot nem osztályozhatunk. (A pedagógus ösztönző értékelést végezhet, az értékelések összegzéseként zöld érdemjegy beírására kerülhet sor.)
Házi feladatok típusai: 	írásbeli (papíralapú vagy digitálisan névvel, osztállyal ellátva)
fajtái: tananyaghoz kapcsolódó rajzok, szerkesztések,   beszámolók,műelemzések,művészettörténeti írások, power point bemutatók stb.
    			szóbeli (tananyaghoz kapcsolódva)
gyakorlati (elsősorban papírból elkészített modellek,mértani testek különböző anyagok technikák felhasználásával készült tárgyak elkészítése)
A házi feladatok elkészítésére minimum egy vagy több hét adható (összetettségtől,bonyolultságtól függően).

Nemzetiséghez nem tartozó tananyagok
A tantárgyból adódóan lehetőség van helyi szinten a más nemzetiségekhez tartozó műemlékek,kiállítások megtekintésére( Szerb templom,Vitkovics ház,Zsinagóga galéria).Ezek a tanórák keretében megoldhatók.