Kerettanterv
Középfokú nevelés-oktatás szakasza, gimnázium, 9–12. évfolyam,
sportiskola

Célok, feladatok
A középiskola általános célja, hogy érvényesítse a humánus értékeket, közvetítse az egyetemes és nemzeti kultúra alapértékeit, testi és lelki egészségre törekvő, az emberi kapcsolatokban igényes felnőtteket, demokratikus elveket követő állampolgárokat neveljen, akik képesek a társadalmi, gazdasági, technikai változások követésére és az ezekhez alkalmazkodó cselekvésre.
A gimnáziumban az általános műveltséget megalapozó, valamint érettségi vizsgára és felsőfokú iskolai tanulmányok megkezdésére felkészítő nevelés-oktatás folyik. Fejlesztő célú képzési tartalmakkal, problémakezelési módokkal, hatékony tanítási-tanulási módszerekkel készíti fel tanulóit arra, hogy a tudás – az állandó értékek mellett – mindig tartalmaz átalakuló, változó, bővülő elemeket is, így átfogó céljaival összhangban kialakítja a tanulókban az élethosszig tartó tanulás igényét és az erre való készséget, képességet.
Az életfeltételek kialakítása és a társadalomba való beilleszkedés sokoldalú tájékozódási képességet és tájékozottságot kívánó feladatát a középiskola azzal támogatja, hogy felkészíti tanulóit a társadalmi jelenségek, kapcsolatrendszerek megértésére, alakítására, az alkalmazni képes tudás megszerzéséhez nélkülözhetetlen munka felvállalására. Mindehhez elengedhetetlen a tanulók tudatos, önkéntes, aktív, segítőkész együttműködése az iskolával.
A középiskola feladata, hogy előmozdítsa a tanulás belső motivációinak, önszabályozó mechanizmusainak kialakítását, fejlesztését; a nevelési-oktatási folyamat segítse elő a tanulók előzetes ismereteinek, tudásának, nézeteinek feltárását, adjon módot tudásuk átrendezésére, továbbépítésére, integrálására.
A sportiskola feladata az élsport utánpótlásbázisát jelentő versenysport támogatása, versenyzők kinevelése, kiválasztása, foglalkoztatása, versenyeztetése. A 14-18 éves, nemzetközi színvonalat elérő tehetséges sportolók felkarolása, tervszerű képzésének megvalósítása, a külső egyesületekben sportoló tanulók számára lehetővé téve a tankötelezettség teljesítését, miközben maximálisan támogatja a sportolói életformát. Ehhez szükséges az egyesületi élet megszerettetése, a klubhűségre való nevelés. 

Fejlesztési területek – nevelési célok 
Az erkölcsi nevelés
A tanulóban kialakul a kötelességtudat, érti egyéni és közösségi (társadalmi) felelősségének jelentőségét. Felismeri, hogy az egyes törvények és társadalmi egyezségek általában azért érvényesek, mert saját magunk által választott etikai elvek követésén alapszanak. Megérti és belátja a normakövetés társadalmi jelentőségét és a normaszegés következményeit. Ismer közösségi egyezségeket és normákat, képes egy-egy közösség etikai elveinek felismerésére és a különböző kultúrák etikai elveinek összevetésére. Érti az etikai elvek, a normák és a törvények kapcsolódását. Képes értékkonfliktusok felismerésére, ismer eseteket, példákat értékkonfliktusok kezelésére.

Nemzeti öntudat, hazafias nevelés
A tanuló képes elhelyezni a magyarság kultúráját európai kontextusban. Megnevez és felismer magyar történelmi személyiségeket, feltalálókat, tudósokat, művészeket, sportolókat, tudatosul benne munkásságuk (egyetemes) jelentősége. Ismeri a magyar, illetve magyar származású Nobel-díjasokat, munkásságuk legkiemelkedőbb eredményeit. Tisztában van nemzeti ünnepeink jelentőségével, kontextusával, hagyományaival. Részt vesz a nemzettel, a hazával való érzelmi azonosulást erősítő tevékenységekben. Ismeri a népi hagyományokon és vallási gyökereken alapuló éves ünnepkört, van tapasztalata ezekhez kötődő szokásokról, ismer ilyen témájú folklór- és műalkotásokat. Képes felidézni népi kultúránk néhány jelentős elemét, jellemzőjét. Értékeli a helytörténeti ismeretek fontosságát, ismeri lakóhelye és iskolája helytörténetének, kulturális és természeti örökségének főbb értékeit. Ismeri a nemzeti kultúrák jelentőségét, tiszteli a különböző népek és kultúrák hagyományait. Tájegységekhez kötve is ismer hungarikumokat. A hagyományos (népi) életmód, szokások megismerésén keresztül értékeli ezek fenntarthatósággal kapcsolatos szerepét. Felismeri az egyetemes emberi örökség és az európai kultúra kiemelkedő eredményeit, az ennek megőrzésén munkálkodó szervezeteket, a nemzetközi összefogás jelentőségét.

Állampolgárságra, demokráciára nevelés
A tanuló érti az egyén felelősségét a közösség fenntartásában és a normakövetésben. Ismeri alapvető állampolgári jogait és kötelességeit. Ismeri a normaszegések társadalmi jelentőségét, képes az antidemokratikus eljárások, a korrupció és a hatalmi visszaélések veszélyével kapcsolatban érvelni. Ismer a demokratikus jogok fenntartásáért küzdő szervezeteket, és tud példát hozni az ENSZ és az Európai Unió ezzel kapcsolatos tevékenységére. Gyakorolja jogait és kötelességeit szűkebb környezetében, ismeri és tiszteli szűkebb közösségei tagjait, törekszik a jó együttműködésre az együttélésben. Képes a helyi közösségekkel való együttműködésre, ismeri a civil szervezetek működési formáit és lehetőségeit. Érzékennyé válik a helyi közösségek problémái iránt, és ismeri beavatkozási lehetőségeit ezek megoldáskeresési folyamataiba. Tisztában van a civil társadalmi aktivitás értékével, jelentőségével.

Önismeret és a társas kapcsolati kultúra fejlesztése
A tanuló képes különbséget tenni az ideális és a reális énkép között és tisztában van azzal, hogyan befolyásolhatja a társas környezet az önmagáról alkotott képet. Tudatosítja, hogy az önismeret természetes szükségleteink közé tartozik, és próbál ismeretet szerezni arról, milyen eszközök állnak rendelkezésünkre, hogy megismerjük, megmagyarázzuk önmagunkat. A tanuló tisztában van azzal, hogyan aknázhatja ki saját erőforrásait a mindennapi életben, és hogyan létesíthet, tarthat fenn kiegyensúlyozott társas kapcsolatokat. Rendelkezik a harmonikus (társas) kapcsolatok kialakításához megfelelő ismeretekkel, készségekkel, empátiával; ez jellemzi a tőle különböző embertársaival való kapcsolatát is. Érti az egyén felelősségét a közösség fenntartásában és a normakövetésben.

A családi életre nevelés
A tanuló tisztában van azzal, hogy az ember magatartását szocializációja, társas környezete hogyan befolyásolja. Tudatosan készül az örömteli, felelősségteljes párkapcsolatra, a családi életre. Jártas a munkaeszközök célszerű, gazdaságos használatában, kialakítja egyéni, eredményes munkamódszereit. Megismeri a háztartásban, közvetlen környezetében alkalmazott, felhasznált anyagokat (különös tekintettel az egészségkárosító anyagokra). Képes önálló életvitelét, önmaga ellátását megszervezni. Képes szükségletei tudatos rendszerezésére, rangsorolására, megismeri a takarékosság-takarékoskodás alapvető technikáit. Ismeri a családtervezési módszerek alkalmazásának módját, ezek előnyeit és kockázatait, tud ezzel kapcsolatban információkat keresni és azokat döntéseiben felhasználni. Tud információkat szerezni a szexuális problémákkal kapcsolatban, ugyanakkor képes felismerni egyes információforrások veszélyeit. Tudja, hová fordulhat krízishelyzetekben. Képes tájékozódni a gyermekszülést és az örökbefogadást érintő kérdésekről. Érti a családnak a társadalomban betöltött szerepét. Érti a családtagok felelősségét a család egységének megtartásában, belátja a szerepek és feladatok megosztásának módjait, jelentőségét. A tanuló értelmezi a szülői és gyermeki felelősség fogalmát, tiszteli a különböző generációk tagjait.

A testi és lelki egészségre nevelés
A tanuló tudja, hogy környezetünk is hatással van testi és lelki egészségünkre, ezért igényévé válik környezetének tisztán tartása, szépítése és a személyes higiéné. Képes egészséges étrend összeállítására, ismeri a mennyiségi és minőségi éhezés, valamint az elhízás kockázatait. Tájékozott az e témakörben meglévő elemi lakossági szolgáltatásokról, azok használatáról. Ismeri a kultúra szerepét a lelki egészség megőrzésében. Képes stresszoldó módszereket alkalmazni, választani. Tudatában van annak, hogy életvitelét számos minta alapján, saját döntéseinek sorozataként alakítja ki, és hogy ez a folyamat hatással van testi és lelki egészségére. Ismeri az egészségre káros, szenvedélybetegségek kialakulásához vezető élvezeti szerek, a doppingszerek használatának kockázatait, tudatosan tartózkodik ezektől. Ismeri a rizikófaktor fogalmát, képes értelmezni erre vonatkozó információkat. Tudja, milyen szakemberek segítenek testi és lelki egészségünk megőrzésében és helyreállításában, sporttevékenysége vonatkozásában is. Tud a gyász szakaszairól és az ilyenkor alkalmazható segítő technikákról, ismeri a hospice-szolgáltatás fogalmát. Képes értelmezni a gyógyszerekhez tartozó betegtájékoztatót. Ismeri az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés módját, képes tájékozódni a betegjogokról és az orvosválasztás lehetőségeiről. Tisztában van a védőoltások szerepével, ismeri ezek alapvető hatásmechanizmusát, tud példákat sorolni védőoltásokra.

Felelősségvállalás másokért, önkéntesség
A tanuló felismeri, ha környezetében, szűkebb vagy tágabb környezetében egyes emberek vagy csoportok segítségre szorulnak. Az adott helyzethez és lehetőségeihez mérten kötelességének érzi a segítségnyújtást és próbálja ebbe társait is bevonni. Egyes helyzetekben képes felelősséget vállalni másokért (társaiért, a környezetében élő rászorultakért), és vállalásaiért helyt is áll. Felismeri, hogy a beteg, sérült, fogyatékkal élő embereken egyes helyzetekben kötelessége segíteni. Tisztában van az önkéntesség értékével, jelentőségével, formáival.

Fenntarthatóság, környezettudatosság
A tanuló érti a fenntarthatóság, illetve a fenntartható fejlődés különbözőségeit, képes az ezzel kapcsolatos különböző szakpolitikák, törekvések és folyamatok egyes hatásainak megértésére. Konkrét példákon keresztül érti, hogyan függ össze a fenntarthatóság három vetülete (a gazdaságossági, a környezeti és a szociális fenntarthatóság) globális problémákkal. Érti, hogyan vezetett az emberiség tevékenysége környezeti problémák kialakulásához, érti ezek kockázatát, és látja ezzel kapcsolatos felelősségét. Képes fokozatosan megérteni és értelmezni egyes globális problémák és a lokális cselevések, valamint az egyéni életvitel közötti összefüggéseket. A tanulóban felelősség ébred abban, hogy saját életvitelével legyen tekintettel a fenntarthatóság kritériumaira. Érti a hagyományok szerepét a harmonikus és fenntartható életvitel megalapozásában. Képes a fenntarthatósággal kapcsolatban információkat keresni és értelmezni. Ismeri egyes hazai és nemzetközi szervezetek, intézmények fenntarthatósággal kapcsolatos munkáját.

Pályaorientáció
Tudatosul a tanulóban, hogy élete során többször pályamódosításra kerülhet sor, ezért is van jelentősége a folyamatos tanulásnak, önképzésnek. Reális ismeretekkel rendelkezik saját képességeiről, adottságairól tervezett szakmájával, hivatásával összefüggésben, továbbá munkaerő-piaci lehetőségeiről, munkavállalói szerepéről. Tisztában van azzal, milyen személyes tulajdonságokkal, ismeretekkel, gyakorlatokkal és képességekkel rendelkezik. Képes önéletrajzot készíteni, vagyis képes írásban összegezni céljait, képességeit, végzettségét, felkészültségét és mindazt, amit az alkalmazónak egy konkrét állással kapcsolatban nyújtani tud.

Gazdasági és pénzügyi nevelés
A tanuló rendelkezik ismeretekkel az euroövezetről, a valutaforgalomról, a tőzsdeindexről, a GDP-ről és ezek hatásairól az ő személyes életében. Törekszik arra, hogy a fejlődési, megélhetési, biztonsági, önérvényesítési, társas szükségleteit minél magasabb szinten, tartalmasabb életvitelben elégítse ki. Felismeri, hogy az egyén életútját a külső tényezők, hatások is nagymértékben befolyásolják, alakítják, melyek végig jelen vannak az emberi élet során. Érti a gazdasági folyamatok összefüggéseit különböző globális problémákkal is. Képes információkat keresni és értelmezni különböző egyéni pénzügyi döntésekkel (pl. befektetések, hitelek) kapcsolatban. Kellő ismerettel rendelkezik ahhoz, hogy számlát nyisson, és azt használja.

Médiatudatosságra nevelés
A tanuló tudatosan választ a tanulását, művelődését és szórakozását segítő médiumok között. Képes a média által alkalmazott figyelemfelkeltő eszközöket, képi és hangzó kifejezőeszközöket értelmezni, médiatartalmakat használni, megfelelő kommunikációs stratégiával rendelkezik a nem kívánatos tartalmak elhárítására.

A tanulás tanítása
A tanuló megtanul jegyzetelni, rendszeresen használja az önálló, áttekinthető, lényegkiemelő jegyzetelési technikát hallott vagy olvasott szöveg alapján. Tisztában van azzal, hogy a jegyzetelés alkotás, hogy a gondolkodás által a meglévő ismeretekből egy új gondolatot hozhat létre. Képes saját tanulási stílusának, erősségeinek és gyengeségeinek megfelelő tanulási stratégiák kialakításával önálló tanulásra. A tanuló ismeri az időmenedzsment jelentőségét, alkalmaz ezt segítő technikákat. Képes a különböző információkat különböző formában feldolgozni és rendszerezni, használ tudásmegosztó és tudásépítő platformokat. A tanulás folyamatában gyakorolja a szóbeli, az írásbeli és a képi kifejezés különböző formáit. A tanuló tud különböző természeti és társadalmi jelenségeket megkülönböztetni, összehasonlítani; alkalmazza a különböző tantárgyakban szerzett ismereteit ezek értelmezésében.

Kulcskompetenciák, kompetenciafejlesztés
Anyanyelvi kommunikáció
A tanuló hétköznapi kommunikációs helyzetekben alkalmazza a különféle beszédműfajok kommunikációs technikáit. Beszélgetés, vita során képes mások álláspontjának értelmezésére, saját véleménye megvédésére vagy korrekciójára. Önállóan olvas és megért nyomtatott és elektronikus formájú irodalmi, ismeretterjesztő, publicisztikai szövegeket. Képes különböző műfajú és rendeltetésű szóbeli és írásbeli szövegek szerkezetének, jelentésrétegeinek feltárására, értelmezésére és értékelésére. Kritikus és kreatív módon vesz részt az infokommunikációs társadalom műfajainak megfelelő információszerzésben és információátadásban. Felismeri és tudja értelmezni a szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegekben megjelenített üzenetrétegeket. Képes szövegalkotásra a társadalmi (közösségi) élet minden fontos területén a papíralapú és az elektronikus műfajokban. Törekszik a nagyobb anyaggyűjtést, önálló munkát igénylő szövegek alkotására. Képes a normakövető helyesírásra, képes az önálló kézikönyvhasználatra. Képes az anyanyelvhez és az idegen nyelvhez kötődő sajátosságok összevetésére az általános nyelvészeti ismereteinek felhasználásával. Képes nem verbális természetű információk adekvát verbális leírására, értelmezésére.  

Idegen nyelvi kommunikáció
A tanuló képes tudatos nyelvtanulóként tanulni a nyelvet, és törekszik a célnyelvi kultúra megismerésére. Képes nyelvtudását önállóan fenntartani és fejleszteni, képes az idegen nyelvet saját céljaira is felhasználni utazásai, tanulmányai során. Törekszik arra, hogy egy második idegen nyelven is képes legyen az alapszintű kommunikációra, így teljesíti a többnyelvűség igényét. Valós élethelyzetekben is tudja használni a nyelvet a produktív készségek (írás és beszéd) alkalmazásával is. Megérti a fontosabb információkat a világos, mindennapi szövegekben. Önállóan elboldogul a legtöbb olyan helyzetben, amely a nyelvterületre történő utazás során adódik. Egyszerű, összefüggő szöveget tud alkotni ismert vagy az érdeklődési körébe tartozó témában. Le tudja írni az élményeit, a különböző eseményeket, az érzéseit, reményeit és törekvéseit, továbbá röviden meg tudja indokolni a különböző álláspontokat és terveket.

Matematikai kompetencia
A tanuló követni és értékelni tudja az érvek láncolatát, matematikai úton képes indokolni az eredményeket. Kialakul az absztrakciós, analizáló és szintetizáló képessége. Megérti a matematikai bizonyítást, képes a matematikai szakkifejezéseket szabatosan használni, biztonsággal alkalmazza a megfelelő segédeszközöket. Képes megérteni egyes természeti és társadalmi-gazdasági folyamatokra alkalmazott matematikai modelleket, és ezt tudja alkalmazni a jelenségek megértésében, a problémák megoldásában a mindennapi élet különböző területein is. Felismeri a matematikai műveltség szerepét és fontosságát a valós tények feltárásában, más tudományokban és a mindennapi gyakorlatban is.

Természettudományos és technikai kompetencia
A tanuló ismeretei birtokában megérti a természettudományos-technikai eredmények alkalmazásának szerepét a társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok, jelenségek formálódásában. A technikai fejlődés fontosságának felismerése mellett belátja az alkalmazott technikák és technológiák előnyeit, korlátait és kockázatait. Bővülő ismeretei segítségével, illetve a megfelelő módszerek, algoritmusok kiválasztásával és alkalmazásával képes leírni és magyarázni a természet jelenségeit és folyamatait, felismeri a folyamatok közötti összefüggéseket. Természettudományos tanulmányai végére a tanuló képessé válik arra is, hogy bizonyos feltételek mellett megfogalmazza a természeti-környezeti folyamatok várható kimenetelét. Képes meghatározott szempontoknak megfelelően megtervezni és végrehajtani megfigyeléseket, kísérleteket, és azok eredményeiből reális és helyes következtetéseket levonni. Képes mozgósítani és alkalmazni természettudományos és műszaki műveltségét a tanulásban és a hétköznapi életben felmerülő problémák megoldása során. Belátja a fenntarthatóságot középpontba állító környezeti szemlélet fontosságát, képes és akar is cselekedni ennek megvalósulása érdekében. Egyre jobban megérti a lokális folyamatok és döntések egyes regionális és globális következményeit.

Digitális kompetencia
A gimnáziumban a tanuló képes a számítógép nyújtotta lehetőségek (pl. szövegszerkesztés, táblázatkezelés, prezentációkészítés) igényes, esztétikus, önálló alkalmazására a tanulásban és a mindennapi életben. Nyitott és motivált az IKT nyújtotta lehetőségek kihasználásában. Gyakorlottan kapcsolódik be az információmegosztásba, képes részt venni az érdeklődési körének megfelelő együttműködő hálózatokban a tanulás, a művészetek és a kutatás terén. Felismeri és ki is használja az IKT nyújtotta lehetőségeket a kreativitást és innovációt igénylő feladatok, problémák megoldásában. Kialakul a tanulóban az IKT alkalmazásához kapcsolódó helyes magatartás, elfogadja és betartja a kommunikáció és az információfelhasználás etikai elveit. Felismeri az IKT interaktív használatához kapcsolódó veszélyeket, tudatosan törekszik ezek mérséklésére. Ismeri a szerzői jogból és a szoftvertulajdonjogból a felhasználókra vonatkozó jogi elveket, figyelembe veszi ezeket a digitális tartalmak felhasználása során.

Szociális és állampolgári kompetencia
A tanuló nyitott a személyek és kultúrák közötti párbeszédre. Él a véleménynyilvánítás lehetőségével a közösségét, a társadalmat érintő kérdésekben. Képes érveit megfogalmazni és vitahelyzetben is kulturáltan kifejezni, meghallgatni és elfogadni mások véleményét. Figyelembe veszi és megérti a különböző nézőpontokat, tárgyalópartnereiben bizalmat kelt, és empátiával fordul feléjük. Képes helyes döntéseket hozni, illetve segítséget elfogadni konfliktushelyzetekben. Képes a stressz és a frusztráció megfelelő kezelésére. Tudatosan készül a munka világához kapcsolódó döntéshelyzetek megismerésére. Igyekszik a társadalmi folyamatokról, struktúrákról és a demokráciáról kialakult tudását felhasználva aktívan részt venni az őt érintő közügyekben. Nyitott és érdeklődő a helyi és a tágabb közösségeket érintő problémák iránt, képes a különböző szinteken hozott döntések kritikus és kreatív elemzésére. Pozitív attitűdje alakul ki az emberi jogok teljes körű tisztelete, ideértve az egyenlőség, a demokrácia, a vallási és etnikai sokszínűség tiszteletben tartása iránt, törekszik a személyes előítéletek leküzdésére, képes a kompromisszumra. Kialakul a reális alapokon és ismereteken nyugvó nemzeti identitástudata, a hazához, illetve az Európához való kötődése. 

Kezdeményezőképesség és vállalkozói kompetencia Innen folyt.
A tanuló képes csoportos munkavégzésben részt venni, a közös feladatok, az iskolai élethez kapcsolódó problémák megoldása során képes a munka megtervezésére és irányítására, társai vezetésére. Együttműködik társaival, igényli és képes a feladatmegoldást segítő információk megosztására. Vannak elképzelései az egyén társadalmi-gazdasági feladataival, boldogulásával kapcsolatban. Nyitott a gazdaság működéséhez, az egyén gazdasági szerepéhez (pl. vállalkozás) kapcsolódó témák iránt, egyre reálisabb elképzelései vannak saját jövőjét illetően. A pénz, a gazdaság, a vállalkozások világához kapcsolódó témákról szóló vitákban képes ismereteit felhasználva érvelni. Nyitott és érdeklődő a mindennapi életét érintő pénzügyi és jogi kérdések iránt. Mind reálisabban méri fel tevékenysége kockázatait, adott esetben képes ezek vállalására. Problémamegoldó tevékenységét egyre inkább a függetlenség, a kreativitás és az innováció jellemzi.

Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőképesség
A tanuló felismeri, hogy a művészetek érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények, a tapasztalatszerzés forrásai. Tudatosul benne a helyi, a nemzeti, az európai és az egyetemes kulturális örökség jelentősége. Megérti az európai országok, nemzetek és a kisebbségek kulturális sokféleségét, valamint az esztétikum mindennapokban betöltött szerepét. Nyitott műalkotások befogadására, képes a koncertélmények, színházi előadások, filmek és képzőművészeti események önálló feldolgozására, életkorának megfelelő szintű értelmezésére, ennek során a művekben megjelenített témák, élethelyzetek, motívumok, formai megoldások közötti kapcsolódási pontokat azonosítani, többféle értelmezési kontextusban elhelyezni. A tanuló képes képi, plasztikai, zenei és dramatikus megjelenítésre. Képes makettek, modellek konstruálására, belső terek különböző funkciókra történő önálló átrendezésére. Hajlandó kísérletezni új technikákkal, módszerekkel és anyagokkal.

A hatékony, önálló tanulás
A tanuló rendelkezik a hatékony tanuláshoz szükséges alapvető készségekkel, azaz eszközhasználat szintjén tud írni, olvasni, számolni, továbbá a tanulási folyamatban sokoldalúan tudja használni az IKT-eszközöket. Képes kitartóan tanulni, a figyelmét összpontosítani, képes saját tanulását megszervezni egyénileg és csoportban egyaránt, ideértve az idővel és az információval való hatékony gazdálkodást is. Képes a figyelem és a motiváció folyamatos fenntartására, elég magabiztos az önálló tanuláshoz. A tanulás iránti attitűdje pozitív, ismeri és érti saját tanulási stratégiáit, felismeri szükségleteit és lehetőségeit, készségeinek erős és gyenge pontjait, valamint képes megtalálni a számára elérhető oktatási és képzési lehetőségeket, útmutatásokat, támogatásokat. Képes arra, hogy saját munkáját tárgyilagosan értékelje, és szükség esetén tanácsot, információt, támogatást kérjen. 

Egységesség és differenciálás
A nevelési-oktatási folyamat egyszerre egységes és differenciált: megvalósítja az egyéni sajátosságokra tekintettel levő differenciálást és az egyéni sajátosságok ismeretében az egységes oktatást. 
Az egyéni különbségek figyelembevételének fontos területe a tehetséggondozás, amelynek feladata, hogy felismerje a kiemelkedő teljesítményre képes tanulókat, segítse őket, hogy képességeiknek megfelelő szintű eredményeket érjenek el és alkotó egyénekké váljanak. A tanuló csak akkor képes erre, ha lehetőséget és bátorítást kap. A megfelelő oktatási módszerek, munka- és tanulásszervezési formák serkenthetik az egyéni különbségek kibontakozását. Az egyéni fejlesztési programok, a differenciálás különböző lehetőségei során a pedagógusok megfelelő feladatokkal fejlesztik a tehetséges tanulókat, figyelik fejlődésüket, és az adott szakasznak megfelelő kihívások elé állítják őket.
A differenciált – egyéni és csoportos – eljárások biztosítják az egyes területeken alulteljesítő tanulók felzárkóztatását, a lemaradás egyéni okainak felderítésén alapuló csökkentését, megszüntetését.
A sajátos nevelési igényű tanulók eredményes szocializációját, iskolai pályafutását elősegítheti a nem sajátos nevelési igényű tanulókkal együtt történő – integrált – oktatásuk. Esetükben a tartalmi szabályozás és a gyermeki sajátosságok összhangja ugyanolyan fontos, mint más gyermekeknél. Iskolai nevelés-oktatásuknak alapvető célja a felnőtt élet sikerességét megalapozó kulcskompetenciák fejlesztése, az egész életen át tartó tanulásra való felkészítés. 
A sajátos nevelési igényű tanulók nevelés-oktatása során a NAT-ban meghatározott és a kerettantervben részletezett kiemelt fejlesztési feladatok megvalósítása javarészt lehetséges, de mindenkor figyelembe kell venni az Irányelv fogyatékossági kategóriákra vonatkozó ajánlásait. Ezért a fejlesztés a számukra megfelelő tartalmak közvetítése során valósul meg és segíti a minél teljesebb önállóság elérését. A fejlesztési követelmények igazodnak a fejlődés egyéni üteméhez. A tartalmak kijelölésekor lehetőség van egyes területek módosítására, elhagyására vagy egyszerűsítésére, illetve új területek bevonására. 
A sajátos nevelési igényű tanulók együttnevelésében, oktatásában, fejlesztésében részt vevő pedagógus megközelítése az elfogadás, tolerancia, empátia, és az együttneveléshez szükséges kompetenciák megléte. A pedagógus a differenciálás során figyelembe veszi a tantárgyi tartalmak – egyes sajátos nevelési igényű tanulók csoportjaira jellemző – módosulásait. Szükség esetén egyéni fejlesztési tervet készít, ennek alapján egyéni haladási ütemet biztosít. A differenciált nevelés, oktatás céljából individuális módszereket, technikákat alkalmaz; egy-egy tanulási, nevelési helyzet, probléma megoldásához alternatívákat keres. Együttműködik különböző szakemberekkel, a gyógypedagógus iránymutatásait, javaslatait beépíti a pedagógiai folyamatokba. A sajátos nevelési igényű tanulók számára szükséges többletszolgáltatásokhoz tartozik a speciális tankönyvekhez és tanulási segédletekhez, továbbá a speciális gyógyászati, valamint tanulást, életvitelt segítő eszközökhöz való hozzáférés.
A fentiekre vonatkozó konkrét javaslatokat minden fogyatékossági területre vonatkozóan A sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelve [2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről 21. § (11) bekezdés] tartalmazza. Az Irányelv egyaránt vonatkozik a sajátos nevelési igényű tanulóknak a nem sajátos nevelési igényű tanulókkal együtt (integráltan) és a tőlük elkülönítetten (gyógypedagógiai intézményekben) történő nevelésére, oktatására.

Tantárgyi struktúra és óraszámok

Óraterv a kerettantervekhez – 9–12. évfolyam, gimnázium
	
Műveltségi területek	9. évf.	10. évf.	11. évf.	12. évf.	
Magyar nyelv és irodalom	4	4	4	4	
I. Idegen nyelv	3	3	3	3	
II. Idegen nyelv	3	3	3	3	
Matematika	3	3	3	3	
Katolikus hit és erkölcstan	 	 	1	 	
Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek	2	2	3	3	
Fizika	2	2	2	 	
Kémia	2	2	 	 	
Biológia – egészségtan	 	2	2	2	
Földrajz	2	2	 	 	
Ének-zene	1	1	 	 	
Vizuális kultúra	1	1	 	 	
(Dráma és tánc)/ Mozgóképkultúra és médiaismeret	1	 	 	 	
Művészetek* (dráma és tánc)	 	 	1		
Művészetek* (dráma és tánc)				1	
Informatika	1	1	 	 	
Életvitel és gyakorlat 	 	 	 	1	
Testnevelés és sport**	5	5	5	5	
Tanulásmódszertan	1				
Sporttörténet	1				
Sportági ismeretek		1			
Testnevelés-elmélet			0,5		
Sportegészségtan			0,5		
Edzéselmélet			0,5		
Sport és szervezetei			0,5		
Sportpszichológia				1	
Sportetika				1	
Osztályfőnöki	1	1	1	1	
I. Idegen nyelv (szabad órakeretből)	2	2	2	2	
Matematika (szabad órakeretből)				1	
Bevezetés a filozófiába          (szabad órakeretből)				1	
Katolikus hit és erkölcstan (szabad órakeretből)			1	2	
Szabadon tervezhető órakeret	0	0	2	1	
Rendelkezésre álló órakeret	35	35	35	35	
Katolikus hit és erkölcstan (110/2012. 9.§)	2	2			

TANULÁSMÓDSZERTAN
9. évfolyam

A 21. század emberétől általános elvárás az élete végéig tartó tanulás. Olyan készségek, képességek kialakítása, fejlesztése a cél, amelyek alkalmassá teszik az embert az új és újabb ismeretek befogadására, a régi tudás korszerűvé tételére. Eredményesen, hatékonyan tanulni nem könnyű. A tanulásmódszertan tantárgy lehetőséget kínál annak megtanítására, hogy hogyan lehet eligazodni a tengernyi információhalmazban, hogyan lehet elválasztani a fontosat a kevésbé fontostól, a jót a rossztól, a hitelest a hiteltelentől, a lényegeset a lényegtelentől. Ehhez nagy segítséget nyújthat olyan tanulási technikák, módszerek megismerése és alkalmazása, amelyek egyaránt alkalmasak a formális és az informális ismeretszerzés megvalósításához. A tanulás tanulása különösen fontos sportoló fiatalok számára, mivel a sportelfoglaltságuk miatt jóval kevesebb szabadidővel rendelkeznek nem sportoló társaiknál. Így lényegesen kevesebb idejük marad a tanulásra, tehát feltétlenül fontos számukra a hatékony és eredményes tanulás a tudás megszerzéséért. A tanulásmódszertan tanulásának célja az is, hogy a tanulók ismerjék meg tanulási szokásaikat, képességeiket, és azok ismeretében alakítsák ki új tanulási szokásaikat, melyekkel képességeik is fejlődhetnek. Tanulják meg, gyakorolják és fejlesszék tovább tanulási technikájukat, legyenek képesek különböző tanulásszervezési formákban társaikkal együttműködni. 

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tanulási szokások
Hatékony tanulási szokásrendszer kialakítása	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	Tanulásra, tanulási motivációra, tanulási szokásokra, tanulási módszerekre vonatkozó ismeretek.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Helyes tanulási szokások kialakítása. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Énkép, önismeret.
•	A tanulás motivációs tényezői.
•	Tanulási stílusok.
•	A tanulás ergonómiai feltételei.
•	Az önálló tanulás tervezése.
•	A relaxáció.

Reális énkép és önismeret kialakítása. A tanulás motivációs tényezőinek, a tanulási stílusoknak a megismerése. Új, hatékony tanulási szokásrendszer megvalósítása.		
Kulcsfogalmak	Énkép, önismeret, motiváció, ergonómia, környezeti nevelés, relaxáció, tanulási terv, teljesítménymotiváltság.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tanulási technikák
Hatékony tanulási módszerek, stílusok, szokások alkalmazása	Órakeret 12 óra	
Előzetes tudás	Ismert és alkalmazott tanulási módszerek.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Hatékony egyéni tanulási technika elsajátítása és alkalmazása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Rendszerezés.
•	Vázlatkészítés.
•	A bevésés technikája.
•	Skipping.
•	Összehasonlító elemzés.
•	A kérdezés technikája.
•	Problémamegoldó gondolkodás.
•	Projektmódszer.
•	A különböző tanulási technikák beépítése és alkalmazása a tanulási folyamatban.		
Kulcsfogalmak	Definíció, alapelv, rendszerezési technika, prezentálás, megoldási terv, alternatíva.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Tanulási formák
Önismeret, együttműködés fejlesztése	Órakeret 12 óra	
Előzetes tudás	Alkalmazott tanulási módszerek.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tanulási folyamat eredményességének optimalizálása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Egyéni tanulás.
•	Páros tanulás.
•	Kooperatív tanulás.
•	Brainstorming.
•	Az egyéni és társas tanulási folyamat megvalósítása.		
Kulcsfogalmak	Tanulási program, helyzetelemzés, tanulási formák, önismeret, önértékelés.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Beszédművelés	Órakeret 4 óra	
Előzetes tudás	Helyesejtési és beszédtechnikai ismeretek.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Helyes légzéstechnika és verbális artikuláció kialakítása. A tudás szabályos nyelvi kifejezőeszközökkel történő közvetítése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
•	Légzéstechnikai és artikulációs gyakorlatok.
•	Helyesejtési gyakorlatok.
•	Szókincsfejlesztési gyakorlatok.
•	Olvasási gyakorlatok.
•	Helyes légzéstechnika és artikuláció alkalmazása.	Magyar nyelv és irodalom: olvasás, szövegalkotás, beszédtechnika.
	
Kulcsfogalmak	Légzéstechnika, artikuláció, belégzés, visszatartás, alaplevegő, blattoló és meditatív olvasás.	

A fejlesztés várt eredményei a ciklus végén	A tanuló tanulmányi munkáját önállóan tervezi és végzi. Ismeri a tanulás motivációs tényezőit. Képes új tanulási stratégia kialakítására és alkalmazására. Képes a megtanultak kommunikációs szabályok szerinti reprodukálására. Alkalmazni tudja a rendszerezési technikákat. Tud vázlatot készíteni, vázlatjelölések alkalmazásával. Kialakult rendezett írásképe. Alkalmazni tudja az adatkeresési, adatrendszerezési eljárásokat. Képes összehasonlító elemzések leírására. A tanulási folyamatban együttműködő.	

SportELMÉLETI ISMERETEK

A sportiskolai nevelés-oktatás, azaz a sportolói pályafutásra való felkészítés szerves része, hogy a tanulók elsajátítsák a szükséges elméleti alapismereteket is az alábbi célok elérése érdekében:
•	a Testnevelés és sport műveltségi terület elhelyezése a társadalom szegmensei között;
•	az egyes mozgásos cselekvések élettani és pszichológiai hatásainak tudatosítása;
•	a sportoló megtanítása önmaga megismerésére; e tudás birtokában képessé tenni az eredménycentrikus versenyzésre és edzéstevékenységre;
•	a sportoló megtanítása a sportpályán és az életben is a helyes interperszonális kapcsolatok kialakítására;
•	felismertetni a tanulókkal, hogy sportteljesítményük hatékonyabbá válik a megszerzett elméleti tudás felhasználásával;
•	belső igénnyé tenni az egészséges életvitelt és a fair-play szellemiségét;
•	a sporttörténet és az olimpiai játékok történetének tanításán, tanulásán keresztül a sportolói és nemzeti identitástudat fejlesztése.
A sportelméleti ismeretek egy tantárgycsoportot alkotnak, amelynek tantárgyai egy-egy tematikai egységként jelennek meg. 

9. évfolyam

Sporttörténet

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Sporttörténet	Órakeret 36 óra	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A sport és az emberiség egyidejűségének hangsúlyozása.
A sportnak mint a mindenkori nevelés egyik legfontosabb elemének megismertetése.
A sport vizsgálata társadalom- és politikatörténeti szempontból.
A modern sport fejlődésének áttekintése.
A mindenkori magyar sport kiemelkedő szerepének hangsúlyozása a világ sportjában. 
A fair-play szellemiség kialakítása a legnagyobb "sportemberek" életpályájának bemutatásával.
A legkiemelkedőbb sportolói teljesítmények megismerése révén követendő példaképek választásának elősegítése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Alapfogalmak
•	A sport rendszerezése:
•	Sport, testnevelés, rekreáció, rehabilitáció,
•	versenysport, tömegsport.
2. A sporttal kapcsolatos fogalmak:
•	Sportoló, 
•	atléta, „sportember"; 
•	amatőr, profi; 
•	néző, közönség, szurkoló, 
•	sportpálya, sportpolitika, sportdiplomácia.
Ötletbörze.	Történelem,társadalmi és állampolgári ismeretek; vizuális kultúra	
II. A sport eredete
•	Elméletek a sport eredetéről:
•	Energiafölösleg-elmélet. Játékelmélet.
•	Spirituális, szakrális előzmények.
•	Az első sportemlékek:
•	I.e. 3. évezred, egyiptomi emlékek.
•	I.e. 2. évezred, krétai bikaugrás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; vizuális kultúra 	
III. Az ókor testkultúrája:
•	Pánhellén játékok:
•	Iszthmoszi játékok.
•	Püthiai játékok.
•	Nemeai játékok.
•	Olümpiai játékok.
•	Az olümpiai játékok története:
•	A játékok háttere, vallási alapjai. 
•	A versenyek színhelye. 
•	Sportágak, versenyszámok. 
•	A játékok a Római Birodalom idejében. 
•	Az ókori olümpiai játékok kultusza.
Gyűjtőmunka.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; vizuális kultúra	
IV. A középkor testkultúrája:
•	A középkori egyház „sportfelfogása”:
•	A testkultúra „háttérbe szorulása”. 
•	A középkori iskolák. Higiéniai szokások.
•	Sport a középkorban:
•	Lovagi tornák. 
•	Népi játékok.
•	Az olimpiai eszme átörökítése.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; vizuális kultúra	
V. A modern sport kialakulása:
•	A felvilágosodás korának testkulturális reformjai:
•	A higiéniai szokások változása. 
•	Az egészség értékké válása. 
•	A testmozgások egészségügyi hatásainak hangsúlyozása.
•	Állami szerepvállalás:
•	Iskolák állami kézbe kerülése. 
•	Nemzeti hadseregek szerepe. 
•	Állami egészségügy.
•	A sportágak kialakulása:
•	Az első sportvállalkozások, rekordok. 
•	Egyletek, egyesületek alakulása. 
•	Nemzeti és nemzetközi szövetségek létrejötte. 
•	Az első hivatalos nemzetközi versenyek.
•	A modern sport útjai az első világháború után:
•	Az európai sportélet alakulása. 
•	Az európai diktatúrák sportképe.
•	A magyar testnevelés és sport a két világháború között:
•	Az első sporttörvények. 
•	Klebelsberg Kunó és az OTT. 
•	Sporttámogatás és revizionizmus.	Sportági ismeretek	
VI. Az újkori olimpiai játékok története
•	Az olimpiai eszme újjáélesztése:
•	Olümpiai ásatások és az első olimpiai törekvések.
•	A NOB megalakulása és az első újkori olimpiai játékok.
•	Magyarok az első újkori olimpiai játékokon, a MOB megalakulása.
•	Az olimpiai eszme életképessége: olimpiai játékok a második világháború kitöréséig. 
•	Magyar sikerek és sikersportágak a második világháború előtt.
Tablókészítés. Videózás.
•	Az olimpiai játékok sikertörténete:
•	Az olimpiai eszme túléli a második világháborút.
•	A hidegháború egyik színtere a sport. A játékok odaítélésének és rendezésének felelőssége.
•	Az olimpiai játékok árnyoldalai: politika és terror.
•	Amatőr – profi-kérdés.
•	Az olimpiai játékok világeseménnyé válása. Olimpia – média – üzlet – országimázs. Aktuális problémák.
Tablókészítés. Videózás.
•	Az újkori olimpiai játékok magyar nézőpontból:
•	A legsikeresebb olimpiai szereplésünk. 
•	Olimpiai szereplés a forradalom idején. Továbbra is az 
élmezőnyben. 
•	Régi és új sikersportágaink. 
•	Aktuális kérdések.
Tablókészítés. Videózás. Gyűjtőmunka. 	Informatika	
VII. Az olimpiai játékok legnagyobb alakjai
A legkiemelkedőbb olimpiai teljesítmények. A legnagyobb magyar sportolók:
•	Az első győztesek. 
•	Érdekességek az olimpiai játékokon. 
•	Kimagasló sportteljesítmények. 
•	Kimagasló sportemberi teljesítmények.
Videózás. Kiselőadás. Meghívott vendégekkel beszélgetés.		
Kulcsfogalmak	Sport, történelem, pánhellén játékok, pentathlon, lovagi torna, egészség, higiénia, testkultúra, sportág, újkori olimpia.	

10. évfolyam

Sportági ismeretek

A Sportági ismeretek tantárgy oktatásának kettős célja van. Egyrészt, hogy egy adott sportágat űző diák más sportágak történetével, szabályaival, leghíresebb személyiségeivel is tisztában legyen. Másrészt olyan általános ismereteket közöl, melyek birtoklása nélkül a modern sportéletben aktív szereplőként jelen lévő szakember nem vallhatná magát jól felkészült, széles látókörű szakembernek.

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Sportági ismeretek	Órakeret 36 óra	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A sportágak csoportosítási lehetőségeinek megismertetése. A sportágak szaknyelvének, szakirodalmának megismertetése. A kiemelt sportágak szakágainak, versenyszámainak, versenyszabályainak megismertetése. A 
sportágak kialakulása történetének, a múlt és jelen legendás sportolóinak, a kiemelkedő eredményeknek a megismertetése.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Forrásismeret
1. Fogalmak:
A sportágak csoportosításának szempontjai.
•	Sport-szaknyelv.
2. Sport szakirodalom:
Önéletrajzok, életrajzok.
Feldolgozások.
•	Tudósítások.
Ajánlott irodalom. Forráselemzés.
3. Sportsajtó:
•	Írott,
•	audio,
•	vizuális,
•	elektronikus sajtó.
Archív felvétel hallgatása, megtekintése.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
II. Atlétika
1. Sportág története:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, rekordok.
Legnagyobb magyar sikerek.
Videózás.
2. Sportági ismeretek:
Sportág felosztása.
Versenyszabályok.
•	Szakirodalom.
Versenylátogatás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet 	
III. Úszás
1. Sportág története:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, rekordok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Videózás
2. Sportági ismeretek:
Sportág felosztása.
Versenyszabályok.
Szakirodalom.
Versenylátogatás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
IV. Torna
1. Sportág története:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Videózás.
2. Sportági ismeretek:
Sportág felosztása.
Versenyszabályok.
Szakirodalom.
Versenylátogatás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
V. Labdajátékok
1. Labdarúgás:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
•	Játékszabályok.
Videózás.
2. Vízilabda:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Játékszabályok.
Videózás.
3. Kézilabda:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
•	Játékszabályok.
Videózás.
4. Kosárlabda:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Játékszabályok.
Videózás.
5. Tenisz:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
•	Játékszabályok.
Videózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
VI. Tradicionális magyar sportágak
1. Vívás:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
•	Versenyszabályok.
Videózás.
2. Kajak-kenu:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Versenyszabályok.
Videózás.
3 Öttusa:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Versenyszabályok.
Videózás.
4. Sportlövészet:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
•	Versenyszabályok.
Videózás.
5. Ökölvívás:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Versenyszabályok.
Videózás.
6. Birkózás:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
•	Versenyszabályok.
7. Cselgáncs:
A sportág kialakulásának története.
Leghíresebb sportolók, csapatok.
•	Legnagyobb magyar sikerek.
Versenyszabályok.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
VII. Egyéb olimpiai sportágak
A soron következő nyári olimpiai játékok programjában szereplő – korábban nem tárgyalt – sportágak.
Az egyes sportágak története.
Kiemelkedő teljesítmények, érdekességek.
Versenyszabályok.
Videózás.		
VIII. Téli sportágak
A soron következő téli olimpiai játékok programjában szereplő sportágak.
1. Havon űzött sportok:
Sportági felosztás.
Az egyes sportágak története.
Kiemelkedő teljesítmények, érdekességek.
Versenyszabályok.
•	Magyar sikerek.
Videózás.
2. Jégen űzött sportok:
Sportági felosztás.
Az egyes sportágak története.
Kiemelkedő teljesítmények, érdekességek.
Versenyszabályok.
Magyar sikerek.
Videózás.		
IX. Nem olimpiai sportágak
1. Floorball:
Játékszabályok.
A sportág hazai helyzete.
Videózás.
2. Ultimate Frisbee:
Játékszabályok.
A sportág hazai helyzete.
Videózás.
3. Rögbi
Játékszabályok.
A sportág hazai helyzete.
Videózás.
4. Amerikai football:
Játékszabályok.
A sportág hazai helyzete.
Videózás.
5. Egyéb szabadidősportok:
Sportági felosztás.
A sportág hazai helyzete.
Versenyszabályok.
Videózás.
6. Extrém sportok:
Sportági felosztás.
A sportág hazai helyzete.
Versenyszabályok.
Videózás.
7. Technikai sportok:
Sportági felosztás.
A sportág hazai helyzete.
Versenyszabályok.
Videózás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
Kulcsfogalmak	Sport-szaknyelv, sportági felosztás, versenyszabályok.	

A fejlesztés várt eredményei a két évfolyamos ciklus végén	Sporttörténet:
A tanulók legyenek tisztában azzal, hogy az egyes történelmi korokban a sport milyen célt szolgált, milyen igényt elégített ki; hogyan alakultak ki, és változtak az egyes sportágak; kik, hogyan befolyásolták, irányították ezeket a folyamatokat.
Ismerjék meg a történelemtudomány részeként, hogy milyen szerepet játszott, játszik a sport az emberiség életében, milyen hatással volt és van a sport az egyes társadalmakra, gazdaságra, sőt akár a politikára.
Sportági ismeretek:
A tanulók ismerjék meg a sportágak csoportosítását, csoportosítási szempontjait, a szakirodalmat, szaksajtót. Ismerjék meg a szakirodalomban használatos módszereket. A sportági ismereteken belül ismerjék meg az olimpiai sportágakat, amelyekben a magyar sportolók szereztek már aranyérmet az újkori olimpiai játékokon.	

11. évfolyam

Testnevelés-elmélet

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Testnevelés-elmélet	Órakeret 16 óra	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A sporttal és a testneveléssel kapcsolatos fogalmak tisztázása. A mozgásszabályozás és mozgástanulás megkülönböztetése. Naprakészség kialakítása a mozgástanulás és mozgásszabályozási modellek elméleti és gyakorlati anyagaiban. A testi nevelés, az iskolai testnevelés és a sport társadalmi funkcióinak tudatosítása. A különböző testmozgások társadalmi, szociális és pedagógiai feltételeinek és következményeinek értelmezése. A történelmi események jelentőségének megbecsülése. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Alapfogalmak
1. Testkultúrával kapcsolatos fogalmak:
•	Érték. Egészség. Kultúra. Sport.
•	Szomatikus nevelés. Testnevelés.	Edzéselmélet; sportegészségtan; sportpszichológia	
II. Rendszerezés
1. A testnevelés rendszere:
•	Intézményes keretek között folyó testnevelés.
•	Rekreációs testnevelés és sport. 
•	Preventív célzatú testnevelés. 
•	Gyógytestnevelés.
2. Az intézményes keretek között folyó testnevelés:
•	Általános felkészítés: oktatási intézmények.
•	Speciális felkészítés: egyesületek, sportiskolák, fegyveres testületek, speciális felkészítő intézmények.
3. Diákok csoportjai:
•	Normál, könnyített,
•	gyógytestnevelésre utalt, (mozgásos cselekvések alól) felmentett.		
III. A testnevelés és sport célja és tartalma
•	Célok:
A társadalom által támasztott igények. Életkornak megfelelő testi és lelki igények.
•	A testnevelés művelődés-tartalma:
•	A mozgásos tevékenységek biológiai és pszichikai hatásainak ismerete. A környezet változásainak értékelése. Az egyéni életmód, tevékenység összhangja.
•	Higiéniai eljárások, szokások ismerete, és a szükséglet kialakítása az egészséges életmódra.
•	Alapvető viselkedési- és mozgáskészségek elsajátítása. Játék- és sportkultúrában való jártasság kialakítása.		
IV. Sport és egészségvédelem
•	A sport aktív és inaktív hatásai:
•	A magyar társadalom sportfelfogása. 
•	A passzív sport fogalma. 
•	A magyar tömeg-, illetve szabadidősport állapota, lehetőségei.
Példák keresése. Vita.
•	Az egészségvédelem funkciói, feladatai:
•	A mozgást háttérbe szorító életmód ellensúlyozása.
•	A munkaártalmak korrigálása.
•	Az egészséges életre vonatkozó szabályok megismerése.
•	Az egészség jelentőségének tudatosítása.
•	Az egészségvédelem folyamatai, területei:
•	Ismeretszerzés.
•	Egyéni tapasztalatszerzés.
•	Személyi, táplálkozási, öltözködési, környezeti, nemi higiénia.
•	Helyes napirendre nevelés.
•	Testi tevékenységre, sportra nevelés.
•	Helyes testtartásra nevelés.	Sportegészségtan; biológia-egészségtan	
V. A testnevelés személyiségfejlesztése
•	A társadalom által támasztott igények:
Önállóság, tolerancia, önfegyelem, rugalmasság, nyitottság, leleményesség, kreativitás, valós önértékelés, döntési képesség.
Ötletroham. Vita.
•	Befolyásoló tényezők:
•	Az edző.
•	A testnevelő tanár.
•	Sporttársak.
•	„Önfejlesztés".
Egyéni példák keresése. Vita.
•	Az iskolai ifjúság testnevelése:
Szent-Györgyi Albert, Nobel-díjas tudós előadása. Elhangzott: az Országos Testnevelési Kongresszuson. 1930. november 22-én Szegeden.
Forráselemzés. Vita.		
VI. A testnevelés művelődési anyaga
•	A testnevelés hármas felosztása:
Mozgásos cselekvések. Elméleti ismeretek. Járulékos tényezők (infrastruktúra, eszközök, etc.).
•	Mozgásos cselekvések csoportosításai:
Mechanikai szempont szerint. Mozgásszerkezeti szempont szerint: térbeli, időbeli, dinamikai jegyek. Tanítás-tanulás szempont szerint: generikus, ordinatív, inventív-kreatív mozgások (nyílt-, zárt készség).
Sportági példák keresése.	Testnevelés és sport;  edzéselmélet	
VII. Mozgáskészség és sporttechnika
•	Fogalmak tisztázása:
•	Mozgáskészség. 
•	Technika. 
•	Sporttechnika. 
•	Technikai modell. 
•	Egyéni modell.
•	A mozgáskészség csoportjai:
•	Poulton-féle csoportosítás. 
•	Farfell-féle csoportosítás. 
•	Testhossz tengelyéhez viszonyítva.
•	Motoros képességek:
•	Általános alapelvek. 
•	Kondícionális képességek. 
•	Koordinációs képességek.
Példák keresése.
•	Terhelés:
•	Szervezetre gyakorolt hatás. 
•	Környezeti tényezők. 
•	Mutatók.
Ötletroham.
•	Képességfejlesztés:
•	Általános elvek. 
•	Egyéni tapasztalatok.
Vita.	Testnevelés és sport;  edzéselmélet	
Kulcsfogalmak	Mozgásszabályozás, ideg-izom kapcsolat, mozgástanulás, variábilis gyakorlás.	

Sportegészségtan

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Sportegészségtan	Órakeret 16 óra	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A sportoló és környezte kölcsönhatásainak felismertetése. A felkészülést, sérülés esetén a gyógyulást elősegítő alapvető egészségtani ismeretek elsajátíttatása, felkészítés az alkalmazásra az edzésmunka és a versenyek során. A sérülések, valamint a káros teljesítményfokozók negatív hatásainak megismertetése. A modern táplálkozástudomány ismeretanyagának elsajátíttatása, felkészítés a tudatos alkalmazásra a táplálkozás, folyadékpótlás során.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Alapfogalmak:
1. Egészségtan:
WHO alapokmány: „Az egészség nem a betegség hiánya ...”
Ajánlott irodalom. Forráselemzés.
2. Sportegészségtan:
A sport környezetének egészségtani kérdései.
A sportolás hatása az ember szervezetére (adaptációs folyamatok), egészségére. Dalmady Zoltán: A sportok egészségtana (1913).
Példák keresése a sport hatásaira. Tanulói gyűjtőmunka. Forráselemzés.	Biológia-egészségtan	
II. Edzés, versenyzés:
1. Az edzésfolyamat egészségtani követelményei:
Életkori és nemi sajátosságok, edzésintenzitás, sokoldalúság, adaptáció, környezeti tényezők, terhelés-pihenés aránya (Arndt-Schulz-féle szabály).
2. Versenyzés:
A versenyzést meghatározó tényezők: technikai tudás, fizikai érettség, szellemi-érzelmi alkalmasság. Rajtállapot, rajtapátia. A bemelegítés jelentősége.
Saját sportolói tapasztalatok gyűjtése.		
III. Táplálkozás:
1. Sport és táplálkozás:
•	A sporttáplálkozás mint alkalmazott tudomány.
•	Kalória, kalóriaszükséglet, alapanyagcsere, direkt és indirekt kalorimetria.
2. Mennyit együnk?
A különböző sportágak kalóriaszükséglete.
3. Mit együnk?
•	Mennyiségi és minőségi követelmények a táplálkozásban.
•	Fehérjék, szénhidrátok, zsírok, ásványi anyagok, vitaminok, sók.
4. Étrend-összeállítási szabályok:
•	Fehérjedús táplálkozás, 
•	Szénhidrátdús táplálkozás.
Táplálékhasznosítás:
•	Emésztés, felszívódás,
•	átalakítás a májban,
•	hasznosítás;
•	versenyek előtti és utáni táplálkozás.
Dietetikai szakcikkek gyűjtése, értelmezése.	Biológia-egészségtan; kémia	
V. Dopping:
A fair-playnek ellentmondó és egészségileg is romboló hatású jelenségek megismerése a lehető legtöbb szakmai szempontból.
1. Fogalma: „testidegen anyag egészséges emberbe juttatása".
•	Anabolikus szteroidok,
•	amfetaminok,
•	efedrin,
•	kábítószerek;
•	dohányzás, alkohol; vérdopping, géndopping.	Kémia; biológia-egészségtan	
VI. Sportsérülések, betegségek, fertőzések:
Sportsérülések ellátása egészségügyi intézményekben.
•	Rehabilitáció.
•	Lázas beteg állapot kontraindukciója a sporttevékenységre.
•	Fertőző betegségek egészségtana.		
VII. Magyar sportegészségügy:
Szervezeti felépítés. 
•	A sportorvosi szakszolgálatok. 
•	A szűrővizsgálatok jelentősége. 
•	A versenyengedélyek feltételei.
Konzultáció.		
Kulcsfogalmak	Edzés, versenyzés, táplálkozás, dopping, sportsérülések, betegségek, fertőzések, sporttáplálkozás, kalorimetria, fehérjék, szénhidrátok, zsírok, ásványi anyagok, vitaminok, sók, rehabilitáció, szűrővizsgálatok.	

Edzéselmélet

Az edzéselmélet magába foglalja azokat az ismereteket (edzéselveket, edzésmódszereket, edzéseszközöket, új tudományos felismeréseket, gyakorlati tapasztalatok általánosítását stb.), amelyek a sportteljesítmény fokozására, az elért teljesítményszint fenntartására vonatkoznak. Az edzéselmélet a sporttudomány egyik elmélete, amelynek tárgyát a sportedzés folyamatának, az egyéni csúcsteljesítmény elérésének, valamint a versenyzésnek a kérdései alkotják. Szoros kapcsolatban más tudományágakkal vizsgálja a sportbeli felkészülés teljes folyamatát, leírja a teljesítményfejlesztésnek, a személyiség alakításának fő követelményeit. Ezek alapján irányelveket, ajánlásokat tartalmaz a feladatok optimális megoldására. Az edzéselmélet nem az egyes érintett tudományos eredmények – sportélettan, sportlélektan, sportpedagógia, biomechanika stb. kutatási eredményei megállapításainak – összegzése, egymás mellé helyezése. Ennél általánosabbat, többet, lényegesebbet jelent. Olyan elmélet ez, amelyben szoros, funkcionális kapcsolatban vannak a különböző tudományterületeinek sajátos eredményei a gyakorlattal. Az edzéselmélet feladata főként összegző, integratív jellegű, de feltesz olyan jellegű kérdéseket is, amelyek a társadalomtudományok kutatásait ösztönzik, segítik azok kedvező irányú továbbfejlődését.

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Edzéselmélet	Órakeret 16 óra	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az edzéselmélet tudománya területének, céljainak megismertetése. A kondicionális és a koordinációs képességek fogalmának, megjelenési formáinak és fejlesztési lehetőségeinek megismertetése. A versenyhelyzet és a rajtállapot optimalizálásának belső motivációvá tétele. A bemelegítés fontosságának tudatosítása, képesség kialakítása bemelegítő gyakorlatok önálló végzésére. Képesség kialakítása a tanult ismeret tudatos alkalmazására sportolás közben. Annak tudatosítása és értékelése, hogy egy edzésprogram összeállítása és egy sportoló sérülésmentes felkészítése felelősségteljes feladat. 	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Bevezetés:
1. Az edzéselmélet története:
•	A versenysport kialakulása. 
•	Az edzéselmélet tudományának története.
2. Alapfogalmak:
•	Edzésrendszer, edzésmódszer. 
•	Edzéseszközök: 
•	pozitív eszközök;
•	negatív, káros eszközök.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; sporttörténet	
II. Teljesítmény és az edzés összetevői
1. A teljesítmény összetevői.
Teljesítőképesség fogalma, részei, képezhetősége.
Teljesítőkészség fogalma, részei, nevelhetősége.
2. Edzettség összetevői:
•	motorikus,
•	pszichés, 
•	fiziológiai, 
•	alkati összetevők.
3. Edzéselvek:
•	motorikus, 
•	pszichés, 
•	fiziológiai, 
•	alkati összetevők.
„Arndt-Schulz-féle szabály" értelmezése.	Biológia-egészségtan; testnevelés-elmélet, sportegészségtan, testnevelés és sport	
III. Terhelés, elfáradás
1. Terhelés:
•	Külső terhelés fogalma és paraméterei. 
•	Belső terhelés fogalma és jellemzői. 
•	Terhelés mértéke: optimális, alul-, túlterhelés, túledzés. 
•	Mozgásinger adaptáció.
Egyéni példák keresése.
2. Elfáradás:
•	szakaszai, területei.	Biológia-egészségtan; testnevelés-elmélet, sportegészségtan, testnevelés és sport	
IV. Kondicionális képességek
1. Fogalmak:
•	Erő, állóképesség, gyorsaság, ízületi mozgékonyság.
•	Izom, izom működése.
2. Állóképesség:
Osztályozás energiafelhasználás szerint:
•	aerob,
•	anaerob alaktacid,
•	anaerob laktacid állóképesség. 
Állóképesség fajtái:
•	hosszútávú-, - erő-,
•	középtávú-, - gyorsasági-,
•	rövidtávú-, - pszichés állóképesség. 
Állóképesség fejlesztésének módszerei:
•	aerob hatású módszerek,
•	anaerob hatású módszerek.
•	Limitáló tényezők.
Táblázatba rendezés.
3. Gyorsaság:
Megnyilvánulási formái:
•	reakció-,
•	mozdulat-,
•	mozgásgyorsaság.
Gyorsaság fejlesztésének módszerei.
Sportági példák gyűjtése.
4. Erő:
Erő osztályozása az ellenállás nagysága szerint.
Erőfejlesztés:
•	általános jellemzők,
•	módszerek,
•	életkori jellemzők,
•	szabályok.
Sportági példák felsorolása.
5. A kondícionális képességek komplexitása:
Erő, állóképesség, gyorsaság összefüggései.
„Képességek piramisának” értelmezése. Fritsch (1977).
6. Ízületi mozgékonyság:
Az ízületi mozgékonyság fajtái:
•	aktív- passzív,
•	statikus-dinamikus,
•	speciális hajlékonyság. 
Az ízületi mozgékonyság fejlesztésének módszerei:
•	nyújtó hatású gimnasztika, statikus nyújtás.	Biológia-egészségtan; testnevelés-elmélet; sportegészségtan; testnevelés és sport; fizika	
V. Koordinációs képességek
1. Mozgáskoordináció:
•	Fogalommagyarázat. Jellemzők.
•	Koordinációs képességek fajtái. Célmeghatározás.
2. Mozgástanulás:
Fázisai:
•	kognitív,
•	asszociációs,
•	automatizációs fázis. 
Hibajavítás.
3. Mozgásszabályozás:
A fogalom tisztázása.
Egyéni példák keresése.
4. Mozgásátalakítás:
A fogalom tisztázása.
5. Mozgáskészség:
•	Mozgáskészség jellemzői. 
•	Zárt jellegű mozgások. 
•	Nyílt jellegű mozgások.
6. Fogalmak
•	Ügyesség, technika, stílus.
•	Stratégia.
•	Taktika.	Testnevelés és sport; testnevelés-elmélet	
VI. Versenyzés
1. Edzés és versenyzés összefüggései:
Szempontok:
•	idő, 
•	kockázat, 
•	teljesítmény, 
•	külső környezet.
Összehasonlítás. Táblázatba rendezés.
2. Versenyhelyzet:
Versenyhelyzet elemzésének szempontjai. 
•	Versenyzési motívumok. 
•	Versenyzési konfliktusok.
3. Rajtállapot:
•	Rajtkészség.
•	Rajtláz.
•	Rajtapátia.
Egyéni példák keresése.	Sportpszichológia	
Kulcsfogalmak	Felkészítés, éves tervezés, mikrociklus, makrociklus, alapozás, formaidőzítés.	

Sport és szervezetei

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Sport és szervezetei	Órakeret 16 óra	
Előzetes tudás	A sporttal és a versenyzéssel kapcsolatos alapvető ismeretek.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A magyar sport szervezeti felépítésének áttekintése.
A legfontosabb sportszervezetek és sportvezetők megismertetése.
A hazai és a nemzetközi sportdiplomácia működési mechanizmusának alapszintű értelmezése.
Sportkontroll-ismeretek elsajátítása.
Alapvető sportszervezési ismeretek közvetítése.
Képesség kialakítása egy sportverseny, illetve sportrendezvény menetrendjének önálló megtervezésére az alapvető versenyszervezési szabályok ismeretében.
Az alapvető menedzseri személyiségi jegyek kialakítása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Sport a társadalomban
A sport helye a magyar társadalomban:
•	Célok.
•	Folyamatok.
•	Szervezet.
•	Eredmény és értékelés.
A sportélet területei és jellemzői:
•	Iskolai testnevelés – személyiségformálás.
•	Szabadidő sport – életmód-alakítás.
•	Versenysport – teljesítményfokozás.	Testnevelés-elmélet	
II. Magyar sporttörvények
Áttekintő jogtörténet:
Az 1913. évi „Lex Gerenday” és az 1921. évi „A testnevelésről…” szóló törvények. A „szocialista testkultúra” szervezeti háttere.
A 2004/1. törvény a sportról:
•	A dokumentum szerkezeti felépítése.
•	A sporttörvény tartalma.
•	A 2011. évi sporttörvényt érintő lényeges változások.
Nemzeti sportszövetségek, alapítványok
Vezető testületek hierarchiája, struktúrája, financiális háttere.		
III. A magyar sport hierarchikus felépítése
•	Sportegyesületek.
1989. évi II. Törvény a sportegyesületek felépítéséről.
•	Sportági szakszövetségek.
1996. évi LXIV törvény a sportági szakszövetségekről.
•	Tendenciák.
Aktuális sportstratégiák.		
IV. A magyar sport aktuális helyzete
•	Infrastruktúra:
Létesítmények száma és állapota az Európai Unió átlagaihoz viszonyítva.
•	Anyagi háttér:
•	A sportra szánt állami támogatás.
•	A sportra jutó pénzek elosztása.
•	Szponzorációból befolyó pénzek.
•	Szakemberképzés:
•	Testnevelő tanár képzés.
•	Sportoktató és edző képzés.
•	A „Bolognai” oktatási rendszer.		
V. Utánpótlás-nevelés
•	Az utánpótlás-nevelés szervezeti felépítése:
•	Iskolarendszer.
•	Diáksport.
•	Sportegyesületi szakosztályok.
•	Korosztályos versenyrendszerek.
•	Korosztályos válogatottak.
•	Diáksport:
•	Diáksport bizottságok.
•	Diáksport tanácsok.
•	Magyar Diáksport Szövetség.		
VI. Sportszervezés
•	Alapelvek:
•	Célkitűzés, tervezés, lebonyolítás sorrendisége.
•	Elemzés fontossága.
•	Felelősség kérdése.
•	Események szervezése:
•	Szempontok.
•	Szervezés szakaszai.
•	Költségvetés.
•	Versenyrendezés:
•	Előkészítés.
•	Lebonyolítás.
•	Utómunkálatok.
•	Sportesemények dokumentumai:
•	Versenynaptár.
•	Szervezési terv.
•	Forgatókönyv.
•	Versenykiírás.
•	Jegyzőkönyv.
•	Gazdasági elszámolás.
•	Egyéb dokumentumok.	Technika, életvitel és gyakorlat	
Kulcsfogalmak	Sport, sporttörvény, sportegyesület, sportági szakszövetség, diáksport, sportszervezés, versenyrendezés, sportesemények dokumentumai.	

12. évfolyam

Sportpszichológia

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Sportpszichológia	Órakeret 32 óra	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Olyan alapismeretek elsajátítása, amelyek alkalmassá teszik a sportolót tehetsége minél teljesebb kibontakoztatására.
Eligazodás a legfontosabb pszichológiai, sportpszichológiai alapfogalmak rendszerében.
A sportteljesítményeket befolyásoló legfontosabb pszichológiai tényezők, törvényszerűségek megismertetése.
Annak tudatosítása, hogy a sportban a fizikai képességek mellett a mentális képességeknek is meghatározó szerepük van.
Segítségnyújtás ahhoz, hogy a sportteljesítmény optimális fokozása a személyiség harmonikus fejlődése, fejlesztése mellett legyen elérhető.
Felkészítés az ismeretek hatékony alkalmazására a sportolói gyakorlatban.
Konfliktuskezelés fejlesztése. Technikák elsajátíttatása a rajtláz és a rajtapátia kezelésére.
Saját lelki erősségek és gyengeségek felismerése és módszerek alkalmazása a változtatásra.
Nyitottság kialakítása további pszichológiai ismeretek megszerzésére.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
I. Bevezetés a pszichológiába –sportpszichológiába
•	A pszichológiai ismeretek szerepe és jelentősége a sportoktatók tevékenységében.
•	A pszichológia feladata, tárgya, főbb nézőpontjai, módszerei. A sportpszichológia tárgya, főbb módszerei.
Tapasztalatok, megfigyelések összegyűjtése.		
II. A megismerés:
A megismerés folyamatának pszichikus funkciói, szerepük a sporttevékenységben:
•	Érzékelés, észlelés és a sport. Emlékezet, képzelet, gondolkodás, és szerepük a sportban.
•	Tanulás és alapformái, mozgástanulás. Intelligencia, kreativitás, sport-eredményesség.
Az emlékezet torzításai. (Bartlet-kísérlet.)	Edzéselmélet; biológia-egészségtan; testnevelés-elmélet	
III. A tevékenység:
Sporttevékenység pszichikus energiái:
•	Figyelem, koncentráció. 
•	Érzelmek, érzelmi intelligencia. 
•	Motiváció, teljesítmény-motiváció. 
•	Fenti funkciók jelentősége a sporttevékenységben.
Koncentrációs gyakorlatok. Figyelemvizsgálat. Igényszintjáték.	Testnevelés és sport; edzéselmélet	
IV. Környezet:
Személyiség – tevékenység, valamint kölcsönhatásuk a sportban:
•	A személyiség fogalma. Személyiségelméletek. A személyiség mérése. A sportolói és az edzői személyiség. A sporttevékenység személyiségfejlesztő hatásai.
•	A környezet és a személyiség kölcsönhatása. 
•	Belső környezet, pszichológiai egyensúly,
•	testi-lelki-szellemi harmónia. 
•	A környezet alakítása, a környezethez való alkalmazkodás.
Sportolói személyiségteszt kitöltése.		
V. Társas jelenségek a sportban:
•	Társas serkentés és gátlás, együttműködés és versengés.
•	Csoportdinamika, csapatépítés, légkör, kohézió.
•	Az edző, mint vezető. 
•	A nézők, szurkolók szerepe. 
•	Hazai pálya előnye vagy hátránya. 
•	Agresszió a sportban.
Társas serkentés és gátlás (kísérlet). Csapat Értékelő Eljárás (sportcsoportok vizsgálata).	Edzéselmélet	
VI. Az edzés és versenyzés pszichológiája:
•	Sportági sajátosságok, sportági profilok, a teljesítmény fizikai és mentális követelményei.
•	Stressz, szorongás, arousal.
•	Kiégés, túledzés, sportártalmak, sérülések, a rehabilitáció pszichés segítése.
•	Addiktív viselkedés (drog, dopping) és prevenció.
•	Optimális versenyállapot. Versenyszorongás, önbizalom, önszabályozó technikák.
Versenyszorongás-skála. Sportolói megküzdés-kérdőív kitöltése. Relaxációs gyakorlat.	Sportegészségtan; edzéselmélet	
Kulcsfogalmak	Stressz, szorongás, kiégés, agresszió, érzelem, motiváció, sportpszichológia, drog, dopping, prevenció, arousal.	

A fejlesztés várt eredményei a két évfolyamos ciklus végén	Testnevelés-elmélet:
A társadalom által támasztott igények kialakulása a tanulókban. Az életkornak megfelelő testi és lelki igények kialakulása. A mozgásos tevékenységek biológiai és pszichikai hatásainak ismerete. A környezet változásainak értékelése. Az egyéni életmód, tevékenység összhangjának kialakulása. Higiéniai eljárások megismerése, szokások ismerete, és a szükséglet kialakulása az egészséges életmódra.
Sportegészségtan:
Az alapvető egészségtani ismeretek elsajátítása a felkészüléshez, sérülés esetén a gyógyuláshoz. A lehetséges sérülések, valamint a káros teljesítményfokozók negatív hatásainak ismerete. A modern táplálkozástudomány ismeretanyagának elsajátítása, tudatos alkalmazása.
Edzéselmélet:
A tanulók legyenek tisztában az edzéselmélet tudományának területével, céljaival. A tanulók ismerjék a kondicionális és a koordinációs képességek fogalmát, megjelenési formáit és fejlesztési lehetőségeit.
A versenyhelyzet és a rajtállapot optimalizálásának szükségessége váljon belső motivációvá. A tanulókban tudatosodjon a bemelegítés fontossága, önállóan is legyenek képesek bemelegítő gyakorlatokat végezni. Legyenek képesek az edzéselmélet tantárgyból tanult ismereteiket sportolás közben tudatosan alkalmazni, és rendszerbe helyezni a saját maguk által végzett munkában (edzésen.) Tudják, hogy milyen szempontok alapján kell és szükséges megtervezni egy hatékony, éves edzésmunkát.
Sport és szervezetei:
Ismerjék meg a magyar sport intézményeinek bonyolult rendszerét. Legyenek képesek tanári segítséggel iskolai sportrendezvények megszervezésére és lebonyolítására. Legyenek képesek versenykiírás elkészítésére, ismerjék egyesületük alapszabályainak legfontosabb összetevőit.
Sportpszichológia:
Eligazodás a legfontosabb pszichológiai, sportpszichológiai alapfogalmak rendszerében.
A sportteljesítményeket befolyásoló legfontosabb pszichológiai tényezők, törvényszerűségek ismerete.
A tanuló tudatában van, hogy a sportban a fizikai képességek mellett a mentális képességeknek is meghatározó szerepük van.
Képesség az ismeretek hatékony alkalmazására a sportolói gyakorlatban.
Képesség a konfliktusok kezelésére. Technikák ismerete a rajtláz és a rajtapátia kezelésére.
Saját lelki erősségek és gyengeségek felismerése és módszerek alkalmazása a változtatásra.
Nyitottság további pszichológiai ismeretek megszerzésére.	

SPORTETIKA

A sportetika mint szaktantárgy a közoktatás 11. évfolyamának – a Nemzeti alaptantervben elfogadott – etika tantárgyára épül. A fiatal sportemberek, a felnőtt kor küszöbén, a rendszeres és érdemben elismert sportolói gyakorlatban fokozott mértékben szembesülnek az erkölcsi kihívásokkal. Az újonnan bevezetésre kerülő sportetika-órai tevékenységek hozzásegítik őket a sporttevékenység lehetőségeinek értelmezéséhez, és utat mutatnak az erkölcsi buktatók kezeléséhez szükséges, sportemberhez méltó viselkedés megértéséhez. Ebben a folyamatban fontos szerepet játszik az önismeret és a társas kultúra erkölcsi normáival való ismerkedés. Az egészséges versenyszellem és az eredményesség megalapozása érdekében a céltudatos, magukra és a munkájukat segítő szakemberek véleményére odafigyelő, hiteles, sportemberhez méltó magatartás alakul ki bennük. A sportoló ifjak becsülettel küzdenek, és szem előtt tartják a fair play eszmeiségét, megértik, hogy a sport nem ismer egyesületek vagy országok közötti határokat. A sporolók egyéniségük megalapozásán keresztül válnak nemzeti és nemzetközi értékeket létre hozó, és azt támogató sportkulturális közeg részeivé. Az edzéseken és a versenyekre való készülés során a különféle versenyszintű megmérettetések által a kíváncsiság találkozik a küzdeni vágyással, a monotonitástűrés az unalomérzettel, a siker az örömérzet kiteljesítő erejével, az eredménytelenség a kudartcélménnyel, mely folyamatok jellemükben erősítik és formálják a fiatal sportolókat. Az erkölcsi nevelésnek, a stabil oktatási és nevelési háttérnek komoly segítő ereje van ebben az esetben az önmagukat kereső és kiteljesedésre vágyó fiatalok számára. A fair play szellemében készülő sportemberek és a sportszakmai háttér egymást segítő lekiismeretes munkája fejleszti ki a társadalom egészében a hiteles erkölcsiségen alapuló meggyőződést, hogy a sportolói életmód érték. A felnőtté válás küszöbén a sportolói pályafutás iránt elköteleződött személyek tudatában vannak annak, hogy életvitelük példakép mind a felnövekvő nemzedékek, mind minden sportszerető ember számára. A sportetikai nevelés interaktivitása révén tudatosul a fiatal sportolókban, hogy amikor sportmezbe bújnak, elfogadják az íratlan szabályt: becsületesen, tudásuk legjavát nyújtva küzdenek önbecsülésükön keresztül a társadalom tiszteletéért. Ezáltal minden sportoló jóvá lesz, példaképként jobbá tesz! A sportélet etikája és a sportemberek erkölcsisége üzenet a külvilág számára: kitartó munkával, becsületes helytállással és tiszta módszerekkel válik moralitásában értékké az Ember.
A sportetika tantárgy sajátos fejlesztési céljai és követelményei, amelyek valamennyi témakör feldolgozása során egységesen érvényesülnek, a következők: 
•	A sportetika által megerősíteni és világossá tenni a társadalmi szabályok, elvárások mindennapi életben történő alkalmazását, a sportélettel való párhuzamba állítását.
•	A sportolói tevékenység iránti elvárások, írott és íratlan szabályok ismertetése, alkalmazása; kiemelt figyelemmel a sport ember- és közösségformáló szerepének erejére és fontosságára.
•	A sporttársadalom egyesületi, országos és nemzeti szintű, egységes, etikus viselkedési normáinak megismerése, értelmezése, bemutatása, elfogadása.
•	A sportetika által megerősíteni és világossá tenni a társadalmi szabályok, elvárások betartásának módját, azoknak a mindennapi életben történő alkalmazását.
•	A társadalom hátrányos helyzetű, kisebbségben élő etnikumainak sport által történő kiemelkedési lehetőségére való rámutatás; a felzárkóztatás módja, gyakorlati példákon keresztül történő bemutatása az elvárt viselkedési normákon keresztül.
•	A fogyatékkal élő sportolók beilleszkedésének, másságuk elfogadásának, versenyre történő felkészítésének erkölcsi segítése az etikai normák által.
•	A sportetika méltó helyen való kezelése, annak társadalmi és sportszakmai elfogadása az élsport, a versenysport, az edzőképzés és a közoktatás területein egyaránt.
•	Elméleti, valamint gyakorlati segítség nyújtása a sportágak, az egyesületek erkölcsi-etikai nevelő munkájához; sportági etikai kódexek megértése és elfogadása.

Tematikai egység	A sportetika alapjai	Órakeret 6 óra	
Előzetes tudás	Erkölcsi érvelésmódok ismeretszintű értelmezése. Európai kultúra történelmi és társadalomismereti értelmezése. Irodalmi példákban való tájékozottság. A felelősségvállalás, illetve az ezzel kapcsolatos mulasztások és a törvénytisztelet kontra lelkiismeret összeütközése irodalmi példákon keresztül. Sportkulturális értékek és egyesületi normák értelmezése.	
Ismeretek, fejlesztési feladatok	Kapcsolódási pontok	
ETIKA A SPORTBAN
Az etika mint tudomány, és a sportetika mint szakirány értelmezése. Értékek és értékrendek. Sportértékek. Értéktrendek. Etikai fogalomrendszer és a sportetika: ethosz, éthosz, morál, társadalmi normák, sporterkölcs, sportszellem.
Ismeret, megértés, értékelés. Az etika elméleti szintje, és szakirányú megjelenése a sportban. 

A SPORTEMBER MINT TÁRSAS ÉLŐLÉNY 
A sportember antropológiája. Az erkölcsi cselekedet. A múlt-jelen-jövő sportembere: döntéseiért felelős erkölcsi létező. 
A jólét és a jó élet fogalmának megkülönböztetése és negatív tendenciái. Felelősség – értékszemlélet, értékítélet, mentalitás. 
A boldogságértelmezés egyetemleges és sportetikai párhuzama. A jó élet viszonylagossága. A lelkiismeret szava.  
Önmegértés, önismeret, önvalósítás, önkorlátozás; önértékelés és moralitás.

A SPORTOLÓI IDENTITÁS ÉS A JELLEM FEJLŐDÉSE
A sportember identitástudatát befolyásoló tényezők: sportszocializáció, sportkultúra, sportinnováció.  A sportösszefogás eszméje. Sportjáték, szabadidősport, versenysport.  
Felismerés, megértés, értékkonfliktusok, önfejlesztés. A kétely megfogalmazódása, a kérdezni tudás alapja. 

ERÉNYEK ÉS ELLENPÓLUSOK A SPORTBAN
Sarkalatos erények és kivetüléseik. Jó és rossz, helyes és helytelen kultúránkénti megközelítései. Sport és az erkölcsi nevelés, erkölcsi tartás összefüggései. Tudatosság és ösztönösség. Jóakarat és rosszindulat. Önállóság és példakövetés. 
Lelkiismeret/téves lelkiismeret okozta értékvesztések; erény és jellem. Erkölcsi érzék, tanult viselkedés.

SPORTÁGI- ÉS SPORTKÖZÖSSÉGI ETIKA NORMÁK
Sportágak történetisége és nemzeti jellege, sportági szokások-, hagyományok-, egyetemes normák. Különféle sportágak erkölcsi jellegei. Sportágankénti érdeklődési körből eredő erények, negativitások, jellegzetességek. Sportági közösségek jellemformáló ereje: egyéni sport, ember- / állat közti társas sport, csapatsport, technikai sport stb. Sportetikai normák sportágankénti értelmezésének azonosságai és eltérései. 
Ismeret, megértés, értelmezés. Elmélet és a szakirány a sportban. 	Filozófia: Az elérhető boldogság. A szabad akarat és a rossz kérdései. Az értékteremtő ember és a hatalom. Szabadság, választási lehetőségek.

Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: Pályaválasztás, pályakezdés.
Munkaerő-piaci elvárások itthon és külföldön. 

Etika: az erkölcsi gondolkodás alapjai.
Mit kell akarnom? Az erkölcsi döntés.
A felelősség kérdése.
Az erények és a jó élet céljai.	
•	Kulcsfogalmak/ fogalmak	Erkölcsi érték, értékítélet, gyakorlat, erkölcs, etika, sportetika, öntudat, morál, sporterkölcs, sportszellem, lelkiismeret, téves lelkiismeret, sportág, sportközösség, szabadság, kötelesség, norma, megértés; felelősség, szándék, következmény, erény, boldogság, jellem, önigazolás, jóakarat, rosszindulat.	

Tematikai egység	Egyén és sport	Órakeret 9 óra	
Előzetes tudás	Az erkölcsi gondolkodás alapjainak értelmezése és alkalmazása, a szabad akarat gyakorlása a civil és a sportéletben. 
Nemzetiségi konfliktusok, vallásüldözés a magyar történelemben.  A kisebbség történetével, helyzetével kapcsolatos alapismeretek. Hátrányos élethelyzetek, a szegénység alapvető társadalmi összetevőinek ismerete.	
Ismeretek, fejlesztési feladatok	Kapcsolódási pontok	
AZ EGYÉNI SPORTÁGVÁLASZTÁS ERKÖLCSI VONATKOZÁSAI
Különféle sportágak erkölcsi kihívásai és az egyénre szabott választás felelőssége. A versenyzői tudatosságra nevelés előzménye: az identitásnak megfelelő sportágválasztás. A leendő sportolóban rejlő lehetőségek – fizikai, lelki és szellemi – együttes kihatásai a sportjövőre nézve: siker vagy kudarc. Jellemvonások és karakterjegyek, szocializáció, lelki beállítódás, fizikai adottságok, érdeklődési kör. A gyakori sportágváltoztatás és a kitartó elköteleződés előnyei, hátrányai. Céltudatosság, elkallódás. Nemi és jellembeli sportágválasztási karakterjellegek. 
Erények és hívságok, tudatos választás, (szülőnek való) megfelelésvágy, mentális beállítódás, nemi identitás, fejlődő egyéniség.

SPORTKAPCSOLATOK, ÉLETKORI SAJÁTOSSÁGOK
Sportélet: oviolimpiától a szeniorversenyig. Sportkarrier életkori sajátosságai. Különféle korosztályok, jellemek, sportemberek erkölcsi beállítódásai. A sportkapcsolatok erkölcsi vonzatai. Érdekazonosságok, érdekellentétek. Sportolói közösség korosztályonkénti értékei és érdemei. Sporttárs, példakép, ellenfél, ellenség. 
Korosztályok tekintélye, megbecsülés, empátia, elfogadás, elutasítás, példaérték, példakép. Interaktív párbeszéd.

AZ UTÁNPÓTLÁS-NEVELÉS ERKÖLCSI ALAPJAI
Sportolói identitástudat kialakulása, felelősség, érték és minőség. Biológiai, lelki és szellemi változások együtthatása a sportolói erkölcs fejlődésére. Szakember és tanítvány kapcsolata, a közös munka értéktartó üzenete. Képzési színterek erkölcsnevelési feladatai: sportiskolák, utánpótlás-egyesületek, akadémiák. 
Tisztelet, tisztesség, tekintélytisztelet; okosság, eszesség, bölcsesség; akarat, kitartás, példakövetés; felelősségtudat, felelősség egymásért.

AZ UTÁNPÓTLÁS-NEVELÉS SZINTJEI
Az ifjúsági amatőr és profi sportélet erkölcsi kihívásai: azonosságok és eltérések. Elitképzés az akadémiákon: pozitív hatások, erkölcsi buktatók. Az országos, a nemzetközi szintre kerülés lehetőségei; a kiemeltség erkölcsi előnyei és terhei. Az intenzív terhelés és a teljesítménykényszer erkölcsi előnyei és a jellemfejlődésre gyakorolt negatív hatásai. Sportbarátságok, presztízsharcok. Elszigeteltség, monotonitástűrés és reflektorfény ambivalenciájának kezelése. A sport iránti elkötelezettség és alázat.
Jellemszilárdság, moralitás, példaképként erkölcsi felelősség, a kiválasztottság-érzet, a szabadság határai, a szabadosság értelmezése.

EGÉSZSÉG A SPORTBAN
Az egészséges sportélet szabályai. Az egészséges életmód megőrzésének alapfeltételei a sportpályafutás eredményessége érdekében. Az erkölcsi normák tisztelete és betartása az egészségmegőrzés érdekében: sportspecifikus táplálkozás, tisztaság, rendezett életvitel, megfelelő sporteszköz és  -felszerelés használat. Táplálékkiegészítők, fehérjék, túlzott vitaminbevitel félreértelmezett eredményei, káros hatásai.  Az edzésmunka és a pihenés, kikapcsolódás arányainak tartása. 
Okosság, előrelátás, mértékletesség, döntésszabadság.

“EGÉSZ”-SÉG A SPORTÉLETBEN
A testi-lelki-szellemi egység megtartása: „Ép testben ép lélek”.  Az önmagáért felelős sportolói magatartás megértése, a sportpályafutás minősége. A szabad akarat és az önmegvalósítás aránya, a túlzások kerülése. Ideális kapcsolattartásra törekvő magatartás tanúsítása a szakemberekkel és a sporttársakkal szemben. Boldogságérzet kiteljesedése: a sportoló és a sport egységében.  
A sportoló önmagával szemben megkövetelt és betartott etikus magatartásának értéke a sportközösségi normák tükrében.

AZ “EGÉSZ”-SÉG HIÁNYA
A sportsérülések ok-okozati összefüggései. Az erkölcsi normák értékszintű alkalmazása a tudatos prevenció előfeltétele: jellemerősség, fejlett morális érzék saját magával szemben.  A sérülések megelőzése. A mentális egészség megbomlása és a sporttevékenység negatív végkifejlete. A kisebb sérülések és a maradandó károsodások erkölcsi hatásai. A megfontoltság hiánya és a véletlenszerűség jelenléte a sportéletben. 
Okosság, előrelátás, tervezett figyelem, felelős döntés.

KORLÁTOZOTT “EGÉSZ”-SÉG ÉS A PARASPORT
A mozgásában korlátozott sportolói élet alapjai, kialakulásának előzményei. A születésből eredő mozgáskorlátozottsággal, az enyhe értelmi fogyatékossággal történő együttélés és az erkölcsi tartás. A betegségben vagy balesetben szerzett maradandó testi károsodás feldolgozása és a sportélet értéke. Különböző mértékű fogyatékossággal élő ember “egész”-ségre törekvése és kiteljesedése a sportban. A parasportolók és az ép sportolók viszonya, életvitelük erkölcsi üzenete egymás számára. A motiváció ereje a parasportban. Az elfogadás igénye a szánalommal szemben. Kitartás és önbizalom, a jóságba vetett hit által élhető teljes sportolói élet minősége.

ESÉLYEGYENLŐSÉG
A becsületes sportoló értéke és a fair play kölcsönhatásai, példaértéke. A versenysportban megnyilvánuló sporttársi, baráti viszony. A nemzeti identitástudat jelentősége és a különféle etnikumokhoz tartozó sportolók közötti teljesítmény egyenrangú kezelése. A pozitív és negatív előítéletek értékelmélete sportolók és sportteljesítmények között. Az erények segítő ereje és a rosszul értelmezett értékítéletek károsító hatásai. A fiatal korosztály sportolói rangja a felnőttek szemében. Olimpiai Charta üzenete. Az ép és a mozgásukban korlátozott sportolók egymást segítő, sportbarátságon nyugvó céltudatos készülése, versenyzése.
Összetartás, elfogadás, empátia, kölcsönös tisztelet, sportszeretet, moralitás.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: A jóléti társadalom.
A magyar társadalom a rendszerváltozás után.
Esélyegyenlőség, kisebbségek társadalmi helyzete és integrációjának folyamata.

Földrajz: Magyarország és a Kárpát-medence földrajza; a magyarság által lakott, országhatáron túli területek.

Mozgóképkultúra és médiaismeret: A média társadalmi szerepe.
Médiareprezentáció, valószerűség, hitelesség.
Médiaetika, médiaszabályozás.

Társadalmi, állampolgári ismeretek: kulturális és etnikai kisebbségek hazánkban.
Esélyegyenlőtlenség és hátrányos társadalmi helyzet.
Szolidaritás és társadalmi felelősségvállalás.

Etika: a kapcsolatok etikája.
Társadalmi szolidaritás.
Törvény és lelkiismeret. 
Szavak és tettek ereje, következmények.
Többség és kisebbség.	
Kulcsfogalmak/ fogalmak	Család, felelősség a társainkért, hűség, sportszeretet, sportbarátság, erkölcsi érték, erény, boldogság, jellem; előrelátás, megfontoltság, törvény, törvénytisztelet, emberiesség, nemzet, esélyegyenlőség, empátia, mentális egészség, fogyatékosság, parasport, fair play, pozitív és negatív előítélet, identitás.	

Tematikai egység	Egyén és közösség	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	Kapcsolatok etikája és a társadalmi szolidaritás a civil és a sportéletben. Írott és íratlan szabályok erkölcsi szerepe a társadalom életében. Irodalmi példák törvénytisztelet és lelkiismeret összeütközésére. A haza szolgálatának és védelmének történelmi példái. A nemzetállamok kialakulásának sajátosságai Közép-Kelet-Európában. A kisebbség történetével, helyzetével kapcsolatos alapismeretek. Hátrányos élethelyzetek, a szegénység alapvető társadalmi összetevőinek ismerete.	
Ismeretek, fejlesztési feladatok	Kapcsolódási pontok	
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSEK ERKÖLCSI ALAPJAI
A sportember célorientált sportolói élethez való alkalmazkodása, példaképek tisztelete. A kitűzött és teljesített sportcélok megbecsülése. Kihívások elfogadása, eredményesség alázattal kezelése, kudarc méltóságteljes viselése. Sportolói erények megtartása, magánérdek és közjó reális értelmezése. 
A jó és erényes sportolói magatartás elfogadása és példaértékű megtartása, a rossz elutasítása.

Edzők-, egyesületi vezetők-, sportszakemberek, szövetségi kapitány szerepe és jelentősége az állandó fejlődés, a kölcsönös elégedettség és eredményesség tükrében. A sporttársadalmi közeg hatásai a sportolóra.  A sportteljesítmény egysége, a szakmai közeg becsülete. A kölcsönös tisztelet felelőssége. Pozitív és negatív diszkrimináció. Edzői elhivatottság érzet erkölcsi vonzata. 
Eltérő habitusok és különféle egyéniségek közös cél iránti összefogása.

A bírói döntések erkölcsi üzenete. A becsületes és korrekt sportolói magatartás és a bíráskodás. Minőség és érték: bíró nélkül nincs sportverseny. Önérzet és mértékletesség; a színészkedés ára; a szavak és tettek kívánatos ereje vagy nem kívánt következménye;  a tévedések pozitív és negatív hatásai; a provokáció ára. Ami az egyik félnek jó, az a másiknak rossz; a tolerancia (m)értéke.  A sportszakember és a bíró erkölcsi viszonya. Kétes helyzetek és minősítés.
Önbizalom, hitelesség, igazságosság, emberi érték, becsület és tisztelet, tisztesség, bölcsesség. 

Szülők, hozzátartozók és a sportolói háttér. Támogató szándék előnyei és hátrányai. A családi háttér hiányának erkölcsi következményei. A szülői szeretet jelenléte, megnyilvánulási lehetőségei. A család mentális ereje és morális hatásai. Hozzátartozók álmai és elvárásai. Anyagi lehetőségek, értéktévesztések. Korrumpálás megnyilvánulásai, káros háttér hatásai. 
Szeretet, gondoskodás, biztonságérzet, ítélkezés, amorális viselkedés.

Szurkolók és az idealizált sportélet. Az elvárt és beteljesült sportolói magatartás erkölcsi megítélése. Azonosulás előnyei és veszélyei a szeretett-, tisztelt sportegyéniséggel. Saját kudarcok, egyéni vágyak kivetítése a sporttevékenységre-, sportemberre. Az anyagi és erkölcsi befektetés elvárt ellenértéke. Szurkoló és sportoló kölcsönös erkölcsi elvárásai. Sportolói teljesítmény minősége és minősítése: pozitív és negatív előítéletek kölcsönhatásai. Segítő szándék és a félreértérthetőség. Bíró és szurkoló erkölcsi kapcsolata. Ultrák etikai megítélése, jelenlétük következményei. 
Tisztelet, példakép, felelősségtudat, önbizalom, önuralom és annak hiánya, nemzeti identitástudat.

A szponzorok szerepe a sportéletben. A sportoló és a szponzor kölcsönös elvárásai. Szerződésbe foglalt kitételek és a teljesítés minősége. Az elvárások ára. A szponzor és a minőség, juttatások és garancia. A szponzor és az egyesületi élet.  
Tisztesség, becsület, okosság, erények és hívságok, felelősségtudat, hitelesség, kölcsönös bizalom, erkölcsi érték.

A játékosmegfigyelők és menedzserek szerepe a sportéletben. Miért jó egy menedzser a sportoló életében, s mikor káros a jelenléte. A menedzseri etika és az anyagi érdek. A képzettségek, a nyelvtudás, a külföldi kapcsolatok és a menedzseri befolyás felelőssége. Biztonságérzet, szorgalom, célorintáltság, moralitás, mértékletesség.

A média szerepe és jelentősége a sportéletben. A nyilatkozatok minősége, mennyisége, a közölt információk értéke. Klubtitkok és személyes intimitások kezelése a nyilvánosság előtt. Pozitív és negatív diszkrimináció a sajtó világában. A sztárság és a botrányok múlandósága vagy maradandó károkozása. Helyreigazítások kérése. Szavahihetőség, értékálló üzenet, felelősségtudat, tisztesség, eszesség, bölcsesség, önérzet, önbizalom, szóbeli megállapodás értéke.

AMATŐR ÉS PROFI SPORTOLÓI SZERZŐDÉSEK
A sportszerződések feladata. Az időtartam és megkötöttség szabályozása. A sportolói szabadság és önállóság a tettek és választások idején: az aláírás ára. Az amatőr és profi sportolói szerződés egyezései és különbségei. Az egyesület kontra sportoló érdekei, az eltérő érdek feszültségeinek oldása, elmérgesedése. Az aláírt szerződés felbontásának lehetőségei, következményei. A lelkiismeret és felelősség, figyelmesség és mértékletesség, az engedelmesség és elutasítás kezelése egy hosszú távú együttműködés fényében. Szerződésbontás és átigazolás: örömök és bosszúságok forrása. Szerződések idegen országba, ígéretek betartatásának előzményei, utóhatásai. Az anyagi források ereje.
Erkölcsi védelem, lehetőség,akaratszabadság, megkötöttség, amorális magatartás.

AZ EGYESÜLETI ÉLET ERKÖLCSI ÚTMUTATÁSAI
Az egyesületi élet szokásjoga, írásba foglalt erkölcsi útmutató: etikai kódex értéke. Az etikai kódex tartalma, feladata és gyakorlati alkalmazása. A tradíciók ereje és hatása az etikai kódexre. Klubszimbólumok jelenősége a sportoló életében. A mottó értelme és értéke. A klubélet és a sportolói lojalitás. A klub iránti tisztelet megnyilvánulási formái. A hűtlenség.
Sportolói értékrend alakítása és megerősítése, a jó és helyes döntés segítő ereje.

IDEGEN ORSZÁG SDPORTOLÓI A SPORTEGYESÜLETEKBEN, SPORTSZÖVETSÉGEKBEN
Az idegen országban sportolás felelőssége, negativitásai.  A fokozott teljesítménykényszer erkölcsi hatásai, a beilleszkedési zavarok hátrányai, a nyelvtudás előnye és hiányának nehézségei, az újdonságérzet és a honvágy elfogadása, elutasítása. Az örömérzet és a depresszió erkölcsi szintje. A hazai és a nemzetközi sportolók jelenléti arányainak hatása a csapatmorálra és a sporteredményekre. A kiélezett versenyszellem és a rivalizálás etikai megközelítései, a moralitás próbatétele. A próbajáték fokozott mértékű figyelemigénye, a megfelelni vágyás izgalmának kezelése; az erények segítő ereje. Nacionalista és rasszista megnyilvánulások hatásai.
A kompromisszumkészség, a pozitív önmegerősítés és önigazolás, a kudarcélmény feldolgozása.

A SPORTÁGI KÖZÖSSÉGEK ÉS A SPORTTÁRSADALMI EGYÜTTÉLÉS NORMÁI
Általános érvényű sportszabályok a hazai sportolói társadalom minden tagja számára. Egyes sportágak kivételezett helyzete, a kiemelt megbecsültség lehetőségei és hátrányai. A látványsportok előnyei, megkülönböztetettségei. A sportetikai szabályok alakulása kisebb-nagyobb egyesületek, szakágak között. Az etikai szabályok ellen való vétek kezelése, kizárások, fegyelmezési szintek. A vesztegetés, korrupció, „bundázás” megelőzési lehetőségei, büntetési metódusai. A pozitív és negatív diszkrimináció erkölcsi buktatói. Elfogadás, elutasítás, összefogás, empátia, igazságosság, kompromisszumkészség.

NEMZETKÖZI SZINT ÉS A VILÁGVERSENYEK RANGJA
Sportember erkölcsi felkészültsége és az országos-, európai-, világversenyek. Nemzeti öntudat, állampolgári becsület. Egyesület képviselése, nemzeti színek tisztelete, verseny rangjának elismerése. A nemzeti jelképek és a magyar Himnusz szövegének ismerete. A nemzeti válogatottság kiérdemelése és jelentősége. Nemzeti identitástudat becsülete, tisztességes felkészülés. Büszkeség és kiválasztottság érzet nemzetközi versenyeken. Erkölcsi tisztaság és a mentális felkészültség előnyei. A győzelem öröme vagy a vereség bánatának kezelése, hitelesség és erkölcsi tartás. Fair play jelentősége. Az etnokulturális sportcsoportok, nemzeti és vallási kisebbségek közti konfliktusok, sportközösségi erkölcsi problémái. A kirekesztő, elnyomó nemzetstratégiák erkölcsi megítélése.
Hazaszeretet, társadalmi önazonosság (identitás) rögzülései és torzulásai, lojalitás.

A NEMZETKÖZI VERSENYEK ELŐZMÉNYEI
Kiválasztás és megfelelés. Fizikai-, lelki-, szellemileg felkészülés minősége és erkölcsi ereje a nemzetközi vagy világversenyekre. Az edzőtáborok megváltozott körülményeinek erkölcsisége.  A megfelelő időzítés és a jellem megerősítése, a fokozott mértékű sportági igénybevétel. Az erények szerepe és a hívságok elkerülése felkészülési időben. A társakhoz való viszony optimalizálása, a presztizsküzdelem szinten tartása, a moralitás értéke. Példaképként készülni, küzdeni, élni. Erkölcsi buktatók a felkészülés versengésében. A sikeres és kevésbé sikeres időszakok sport iránti alázata, elfogadása.
Lelkierő, lelkiismeret, presztizs, értékálló emberség, diszkrimináció, kitartás, hit.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: A jóléti társadalom.
A magyar társadalom a rendszerváltozás után.

Földrajz: Magyarország, a Kárpát-medence, Európa és egyéb földrészek földrajza; a magyarság által lakott, országhatáron túli területek.

Mozgóképkultúra és médiaismeret: A média társadalmi szerepe.
Médiareprezentáció, valószerűség, hitelesség.
Médiaetika, média- szabályozás.

Társadalmi, állampolgári ismeretek: Kulturális és etnikai kisebbségek hazánkban.
Esélyegyenlőtlenség és hátrányos társadalmi helyzet.
Szolidaritás és társadalmi felelősségvállalás.

Etika: A kapcsolatok etikája.
Társadalmi szolidaritás.
Törvény és lelkiismeret. 
Szavak és tettek.
Többség és kisebbség.
Hazaszeretet.
Szavak és tettek hatása és üzenete.	
•	Kulcsfogalmak/ fogalmak	Család, felelősség a társainkért, hűség, szeretet, szerelem; erkölcsi érték, erény, fair play, boldogság, jellem, presztízs; törvény, törvénytisztelet, emberiesség, nemzeti identitástudat, nemzet, lojalitás; pozitív és negatív diszkrimináció, nacionalizmus, sovinizmus, együttélés, idegengyűlölet, kisebbség; igazságosság, szolidaritás, önkéntesség.	

Tematikai egység	Korunk kihívásai	Órakeret 7 óra	
Előzetes tudás	A műszaki-tudományos haladás vívmányai, hatásai. Természet- és társadalomföldrajzi ismeretek. Pszichés funkciók a magasabb rendű állatoknál, biodiverzitás, ökológiai rendszerek. Kulturális hagyomány, jövőkép, az utódokról való gondoskodás szerepe és változásai a civilizáció történetében.	
Ismeretek, fejlesztési feladatok	Kapcsolódási pontok	
A TUDOMÁNY ÉS A TECHNIKAI HALADÁS ETIKAI KÉRDÉSEI
Az emberi cselekvés megváltozott természete. Technikai vívmányok a sportban és az etika. A tudósok felelőssége. A sportélet és a világháló; hitelesség, félrevezetés; önérzet és intimitás; titkok és lehetőségek. A szerzői jog védelme. A számítástechnikai eszközök haszna és hátránya. Mobil telefon használatának közösségi szabályai a sportéletben. A sportruházat különféle fejlesztéseinek erkölcsisége. A videó bíró előnyei és hátrányai. Sportágak szabályváltozásai (pl. les) és a fejlődés ára. A fenntarthatóság, lokalizáció és önrendelkezés: az emberi lépték helyreállítása. 
Az innováció jelentősége, titok, szellemi termék, az írott és íratlan szabályok kölcsönhatásai, érték, érdem, érdek.

KÍSÉRTÉSEK A SPORTÉLETBEN
A közösség és a korrupció. Tisztességes és inkorrekt érdekérvényesítés. Megengedett és jogtalan előnyszerzés, a megvesztegetés, a megvesztegethetőség értéke és értékelése. Sportolói önérdek és a közérdek. A korrupció jelensége és veszélyei, a hatalommal való visszaélés a sportéletben. A felelőtlen, hűtlen kezelés elleni fellépés lehetőségei, a sportoló egyén és a sportközösség felelőssége. 
Megbízhatóság, naivitás, hitszegés, álnokság, értékállóság, lelkiismeret, megtévedt lélek.

Szexualitás és a sportolói erkölcs. A szexuális érés eltéréseinek kihatásai. A sikerek és kudarcok kezelése. A kapcsolatteremtés lehetőségei, párkapcsolat sportolók között. Az intimitás és a sportérdek. Szexuális kapcsolatok, szabadosságok; edzőtáborok, nemzetközi versenyek szexuális lehetőségei és kihívásai; példakép és erkölcsi tartás, tanulságok. Nemi betegségek. Szakítás és baráti viszony. A boldogságérzet hatása a sportra, lelki sérülések depresszív hatása a teljesítményre. Nem kívánt terhesség hatása a sporttevékenységre: fiúként/lányként. Sportoló és sportszakember nemi vonzalmának erkölcsisége. Homoszexualitás, prostitúció, pedofília, pornográfia és a szexuális bántalmazás lehetséges megjelenési formái a sportéletben. Erkölcsi felelősség és a segítségnyújtás értéke. 
Hiszékenység, figyelmetlenség, bátorság és botorság, unalomérzet, kihívás, önmegtartóztatás, büszkeség, hitelesség, megalázottság.

A könnyebb út lehetősége és a sportkarrier. A sporttevékenység monotonitása, lemondások szembeállítása a jóllét lehetőségeivel. Könnyebb életvitel, könnyed életminőség. Dohányzás, italozás, éjjeli kimaradozás és a sportteljesítmény kölcsönhatásai, erkölcsromboló ereje. A sportért való lemondás és a szórakozási lehetőségek szembeállítása, laikusok, ismerősök csábítása és a kísértés ereje. Az étkezési szokások megkötése, az elcsábulás hatásai a súlyfeleslegre és a sportéletre.  
Mértékletesség, önelfogadás, önmegtagadás, megfelelni vágyás, alázatosság, fegyelem és fegyelmezetlenség, felelőtlenség.

Anyagi jólét, gazdasági kísértések. A morális tartás és az anyagi előnyök pozitív és negatív hatásai. A pénz értéke és ára a sportéletben. A becsület és tisztesség önmegtartóztató ereje. Nélkülözés vagy jólét? Hiteles életmód üzenete a sportoló és a társadalom számára, és a hiteltelenné válás gyalázata:a sportolóra, családjára, egyesületére, sportágára, nemzetére nézve. A sportoló önmagával szembeni etikus magatartásának felelőssége: sikeresség – anyagiasság, elismertség – könnyelműség. 
Jólét és jóllét, gazdagság, szegénység, érdek, érdekérvényesítés, elégedettség, mértékletesség és mértéktelen igény.

Teljesítményfokozó szerek, dopping. A sportteljesítmény fokozása érdekében kémiai, genetikai és egyéb dopping hatású készítmények használatának erkölcsi hatása. A lelkiismeret és a téves lelkiismeret megértése, az előrelátás hiánya. Az erényes élet elvetése a rövid távú előnyökkel szemben. Hazugság és önámítás erkölcsromboló hatása. A dopping árnyékában szerzett sporteredmény kétes értéke. A dicsőség ára: maradandó egészségkárosodás. A dopping és a nemi identitás megváltozása. A pozitív teszt megaláztatása. 
Önmérséklet, önismeret, elégedettségérzet, elégedetlenség, túlzott vágyak, remélt vagy félreértett erények, téves lelkiismeret.

A SPORTOLÓI VILÁGKÉP, VILÁGNÉZET
A sportoló önálló véleményének, saját világképének kialakítása. A sportoló elhivatottsága, önbizalma, az élsport világképformáló ereje. A sportéletben megjelenő különféle értékrendű világnézetek szerepe és jelentősége az erkölcsi megítélésben. Szabadságértelmezések és a sportolói világkép kölcsönhatásai. Az olimpiai eszme tudatosítása; értéke, erkölcsi üzenete.  
Célorientáció, szabadság és szabad akarat, eszmények, ideák, önértékelés, egyetemes értékrend.

JÖVŐKÉP
A célkitűzések és sportálmok erkölcsi üzenete. A remény és az önmegvalósítás teljesítményfokozó hatása. A sportember egyetemes értékrendje: példaértékű üzenet. Boldogulás, boldogság, család, a jövő sportszakmai munkájának megalapozása.
Jó és rossz a sportban – összegzés és konzekvencia. 
Kiteljesedés.	Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek: A tudományos-technikai forradalom. Az emberiség az ezredfordulón: a globális világ és problémái.
A globális világgazdaság fejlődésének új kihívásai és ezek hatása hazánk fejlődésére.

Földrajz: globális kihívások, migráció, mobilitás. 

Biológia-egészségtan: környezet és fenntarthatóság.

Filozófia: Az ökológiai válság etikai vonatkozása. Bioetikai állásfoglalások napjainkban.

Etika: A tudományos-technikai haladás etikai kérdései.
A felelősség új dimenziói a globalizáció korában.
Felelősség utódainkért.
A közösség és a korrupció problémája.	
•	Kulcsfogalmak/ fogalmak	Teljesítményfokozó szer, táplálékkiegészítő, dopping, kísértés, közjó, korrupció, bunda, korrupciómegelőzés; világkép, világnézet, élet, halál, egészség; szeretet, bajtársiasság, szerelem, szabadosság, homoszexualitás, prostitúció, pedofília, pornográfia, szexuális bántalmazás; olimpiai eszme, szabadság, emberközpontúság; boldogság, boldogulás, életcél, célkitűzés.	

A fejlesztés várt eredményei a ciklus végén	A tanulók ismerik az erkölcsi értékrend legfontosabb elemeit, s e tudás birtokában képesek a mindennapi életben és a sportolói pályafutásuk során felmerülő erkölcsi problémák felismerésére és kezelésére.  A sportéletben értékszinten kezelik önmagukat és a célkitűzéseiket.
Értékítéleteiket ésszerű érvekkel tudják alátámasztani, képesek a felelős mérlegelésen alapuló döntésre. Rendelkeznek az etikai és közéleti vitákban való részvételhez, saját álláspontjuk megvédéséhez, illetve a továbbfejlesztéshez szükséges készségekkel és képességekkel.
Képesek elfogadni, megérteni és tisztelni a magukétól eltérő nézeteket, sportteljesítményeket. 
Ismerik azokat az értékelveket, magatartás-szabályokat és beállítódásokat, amelyeknek a közmegegyezés kitüntetett erkölcsi jelentőséget tulajdonít. A sportolói magatartást az erkölcsi tisztaság alapjaként fogadják el, a fair play szellemében versenyeznek, példaképként viselkednek és élnek. A versenyszellem alappillére az erényes élet. A nemzeti identitástudat egészséges kialakulására törekszenek, túlzásoktól mentesek. Sportolói pályafutásuk célorientált, embertársaikkal szemben morálisan kiegyensúlyozottak és a társadalmi normákhoz alkalmazkodnak. A kísértéseket a mértékletesség jegyében értelmezik és helyükön kezelik. Tisztelik, becsülik és hitelesen képviselik önmagukat, egyesületüket, nemzetüket, anyaországukat. 	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT

A közoktatás kimeneti szakaszához közeledve a tudatos, rendszeres képzésben megjelenik a testkultúrához tartozó, az általános műveltséget fejlesztő szabály-, élettani, anatómiai, illetve sporttörténeti oktatás, megteremtve a szükséges alapot és lehetőséget a közép- és emelt szintű érettségi vizsga sikeres teljesítéséhez. A testnevelés és sport tartalma – már a kritikus gondolkodásra alapozva – a 9–12. évfolyamon tovább mélyíti és bővíti a sportolás, aktív pihenés alkalmazásához szükséges ismereteket és mozgásos tevékenységeket, kompetenciákat. Megteremti az élethosszig tartó mozgásos tevékenységekhez szükséges felelős döntések elegendő és rugalmasan bővíthető információs készletét.
A kerettantervet a dinamikus komplex rendszerek önszervező tulajdonságának és pedagógiai következményeinek figyelembevételével dolgoztuk ki. Vagyis a kerettanterv mozgásos tartalmakhoz köthető prioritása a tanulók folyamatos alkalmazkodásra késztetése a sikeres végrehajtás és eredményesség érdekében. Ennek értelmében a kerettantervben megjelenő alapelv nem a feladatok sokszori végrehajtása a modell-technika kialakításának érdekében, hanem a végrehajtások során felfedezett apró, a mozgássorok változatosságából következő fluktuációkhoz történő alkalmazkodás. Röviden összefoglalva a tanuló alkalmazkodó képességét és nem a mozgásreprodukáló képességét fejlesztjük a kerettantervben megjelenő mozgásos és kognitív tartalmak sikeres akkomodációjának érdekében.
A kerettanterv tananyagának és struktúrájának kialakításánál összefoglalóan a következő szempontokat vettük figyelembe a különböző testgyakorlási formáknál, hogy azok járuljanak hozzá az általános értékrendeken túl a közös és egyéni érdekekhez, valamint erősítsék a tantárgy alapvető motivációs tényezőit: ötletszerzés, élményszerzés, jókedv, dramatika, kaland, testformálás, fogyókúra, kikapcsolódás, feszültség-levezetés, örömszerzés, baráti kör, önmegvalósítás, teljesítménykontroll, sportolási igény stb. 
Éppen ezért került előtérbe az általános mozgáskészség és fizikai teljesítőképesség fejlesztése mellett a játékos mozgásfeldolgozás, amely nagymértékben erősíti a tanulók egészséges személyiségfejlődését a mozgás örömén keresztül. A tanterv egy modern szemléletet tükröz, amelyben kiemelt szerep jut az emberi testmozgás esztétikájának, életmód-vonzatainak és a képességfejlesztésnek. A tradicionális sportoktatással párhuzamban jelentős szerepet kap benne a játékpedagógia. A tanterv megvalósításában közreműködő pedagógusnak folyamatosan figyelemmel kell kísérnie tanulóinak testi, fizikai és pszichikus fejlődését, s az iskolai életre kiható életvitelét. Munkájában az eddiginél nagyobb szerepet kell biztosítania a demokratikus szellemű, nyitott téma- és eszközválasztásnak, a nagyobb kínálatnak a testgyakorlási formák területén, és a párbeszéden alapuló interaktív oktatási módszereknek. Ugyancsak kiemelt figyelemmel kell kezelnie a testgyakorlásban rejlő értékeket, amelyek hozzájárulnak a civilizációs ártalmak ellensúlyozásához, a tanulók optimalizált biológiai fejlődéséhez és a korszerű életre való felkészüléshez.
A nyelvi előkészítős osztályok esetén a Testnevelés és sport kerettantervet a nyelvi előkészítő évfolyam kezdetétől folyamatosan kell alkalmazni. Ez esetben a 9–10. évfolyam a nyelvi előkészítőnek és a 9. évfolyamnak felel meg, a 11–12. évfolyamra tervezett tartalmakat pedig a 10–12. évfolyamon (három évre szétosztva) kell megvalósítani. Utóbbi esetben természetesen az órakeret is bővül, amely a táblázatokban az eredeti óraszám alatt, zárójelben olvasható.

                                                             9. évfolyam

Tematikai egység	•	Torna, RG, aerobik feladatmegoldások 
Motoros készség- és képességfejlesztés: fittség, játék és versenyzés	Órakeret 20 óra	
Előzetes tudás	A tanuló részleges önállósággal gyakorol, önállóan mutat be 34 elemből álló gyakorlatot talajon, alapvető elemeket az egyes tanult szereken. Aerobikban zenére össze tud hangolni kargyakorlatokat lépésgyakorlatokkal, alaplépésekkel, haladással is. Biztonsággal lengeti és hajtja át a kötelet. Koncentrált figyelemmel, balesetmentességre törekedve gyakorol, a szabályokról érthetően fogalmazva beszél. A szakkifejezéseket megérti és azokat alkalmazza a beszélgetések során. A gyengébbeknek, a segítségre szorulóknak feltétel nélkül segítséget ad. A sportág élvonaláról alapismeretekkel rendelkezik.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tornagyakorlatok során az érzékelés, az ütem- és ritmusérzék, a helyzet- és mozgásérzékelés, a tér- és egyensúlyérzék fejlewsztése. Pontosságra, figyelemre nevelés, bátorság, akaraterő erősítése.
Énkép, önismeret:
Saját képességek megismerése, önfejlesztés, önkontroll, önfegyelem, döntésképesség fejlesztése. 
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőkészség: 
Mozgáskultúra fejlesztése, a mozgás örömének kialakítása, mozgás és zene összekapcsolása, esztétikus megjelenés. 
Szociális kompetencia: 
Társas aktivitás, együttműködés, odafigyelés a társakra, segítségnyújtás. 
Anyanyelvi kommunikáció: 
Verbális utasítások, közlések megértésének fejlesztése. 
Hatékony, önálló tanulás: 
A testedzés szükségleteinek és lehetőségeinek felismerése, az idő, a távolság és a sebesség becslése, a tapasztalatok felhasználása a feladatok végrehajtásakor. 
Testi és lelki egészség: 
Egészségtudatosság, edzettség, baleset-megelőzés.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG:
Gimnasztika
Rendgyakorlatok gyakorlása:
A testnevelési foglalkozás megszervezésének és levezetésének eszköze. Biztosítja a gyakorlás rendjét, szervezettségét és eredményességét.
1 Állások.
•	Vigyázzállás (a tanuló zárt sarokkal, 40 fokos szöggel és egyenes testtartással áll).
•	Alapállás (a vigyázzálláshoz képest az ujjak lazán hajlítottak).
•	Pihenjállás.
2. Testfordulatok: 180, 90, 45 fokos fordulatok.
3. Menet és futás: a tanulók a rendgyakorlatok végzése során menetben (lépésben) és futásban haladnak.
4. Alakzatok és alakzatváltoztatások.
Gimnasztika és prevenció:
Az előző évfolyamok gimnasztikai és célgimnasztikai gyakorlatainak magasabb szintű ismétlése, szükség szerinti javítása.
Szabadgyakorlatok:
A kiinduló helyzeten kívül legfeljebb 46 alapformát tartalmazó, 24816 ütemű gimnasztikai gyakorlatok, egyidejű fejlesztő hatásokkal, kiemelten a mély hát- és hasizmok, a függesztő öv, a lábboltozat izomzatának optimális és precíz működése által. 
Kéziszer-gyakorlatok:
A gyakorlatok variálása szempontjai szerinti változatok a mozgásütem változtatásával, a kiinduló helyzet és kartartás változtatásával, a különböző szerek – súlyzó, bordásfal, pad, medicinlabda – alkalmazásával.
Kötélmászás mászó kulcsolással, teljes magasságon, függeszkedési kísérlettel (leányok) és függeszkedéssel (fiúk).
A lábboltozat süllyedését ellensúlyozó és boltozaterősítő gyakorlatok.
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok.
Légző- és relaxációs gyakorlatok:
Ismerje a tanuló a saját testalkatára vonatkozó optimális testtömeg-értéket.
A köredzés kialakításának mennyiségi és intenzitásbeli vonatkozásainak megértése. Terhelésnél a pulzusértékek vizsgálata.
Társas gyakorlatok:
Gimnasztikai gyakorlatok alkalmazása az izommunka jellege szerint (nyújtó, erősítő, ernyesztő-lazító) arányosan, minden testrész mozgásaira kiterjedően.
Természetes mozgások gyakorlása:
Járások, futások, ugrások, összekapcsolva a tornajellegű feladatokkal.
Mászások, függeszkedések differenciált követelménnyel, az 1–8. osztályban elért egyéni szint szerinti fejlődést követő rendszeres kontrollal.	Fizika: egyenes vonalú mozgás, periodikus mozgás, gravitáció, tömegvonzás, hatás-ellenhatás törvénye.	
Fizikai képességeket fejlesztő gyakorlatok végzése:
Szabadgyakorlati alapformájú és természetes gyakorlatok differenciáltan, egyénre szabottan. Erőgyakorlatok az egyén számára optimális ellenállás leküzdésével. Aerob állóképesség-fejlesztő eljárások a gimnasztika eszközeivel. Az elrugaszkodás (dobbantás) gyorsaságának fejlesztése. Az egyensúlyozás továbbfejlesztésére a statikus helyzetek időtartamának és bonyolultságának növelése. Az esztétikus mozgások előadásmódját segítésére kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások gyakorlása.
Testnevelési játékok lebonyolítása tornafeladattal:
Az általános iskolában tanultak kombinatív és kreatív alkalmazása. A tematikához tartozó mozgásformák élményszerű és cselekvésbiztos felhasználása játékokban, versengésekben, akadálypályákon.

Torna – sporttorna:
Célirányos előkészítő és rávezető gyakorlatok, mozgásszabályozó, mozgásalkalmazó, átállító és mozgástanuló jelleggel. Talajon és a helyi tanterv szerint választott legalább 1 szeren, a korábbi követelményeken nehézségben túlmutató mozgásanyag tanulása, gyakorlása egységesen és differenciáltan.

Szertorna fiúk számára:
A helyi tantervben meghatározott szeren vagy szereken történik: egységesen az alapformában, differenciáltan a variációkban és az elemek mennyiségében és nehézségi fokában, egyénre szabott segítségadással társak és/vagy tanár közreműködésével, önálló tervezéssel és gyakorlással.	 	

Talaj:
Talajtornához a következő mozgáscsoportok motoros tulajdonságainak fejlesztésére, automatizált készségek elsajátítására és azok összecsiszolására van szükség:
•	összekötő elemek (gimnasztikus elemek);
•	egyensúlyi elemek;
•	hajlékonysági elemek (tulajdonképpen a különböző ízületek mozgáshatárainak maximális vagy ahhoz közeli kiterjedését foglalják magukban);
•	erőelemek;
•	akrobatikus ugrások;
•	akrobatikus ugrások sorozatban.
Az elemek mennyiségének és nehézségi fokának továbbfejlesztése differenciáltan. Az egyéni optimum, az önálló bővítés lehetőségének megjelenítése az elemkapcsolatokban, gyakorlatokban. A gyakorlatbemutatás rítusa minőségi paraméterek hozzáadásával történik az ellenőrzések során. 
Korlát:
Terpeszülés, harántülés, nyújtott támasz, hajlított támasz, oldaltámaszok, lebegőtámasz, lebegő-felkartámasz, felkarfüggés, alaplendületek támaszban és felkarfüggésben, beterpesztések, terpeszpedzés, támlázás, szökkenés, fellendülés előre terpeszülésbe, felkarállás, felugrás beterpesztéssel, támasz ülőtartásba, vetődési leugrás, kanyarlati leugrás.
•	A korlátgyakorlat alapvető elemcsoportjai
•	Gyakorlatkezdések.
•	Statikus elemek.
•	Erőelemek (emelések, ereszkedések).
•	Dinamikus elemek (támaszok, függések).
•	Dinamikus, lendületi elemek:
•	lendület előre, lendület hátra (alaplendület, támaszba, kézállásba, fordulattal);
•	fordulatok (támlázó, fél-, egész fordulattal);
•	átfordulások előre, hátra (támaszba, felkartámaszba).
•	Leugrások.
Nyújtó:
Az oktatás során ezt a sokoldalú igényt, amit a nyújtógyakorlatok tanítása támaszt a tanítványokkal szemben, az oktató nem hagyhatja figyelmen kívül. Az eredményes nyújtótornához szükséges motoros képességek fejlesztése a sokoldalú természetes és szabadgyakorlati alapformájú gyakorlatokkal kezdődnek ugyan, de már ekkor hozzá kell látni a szerhez szükséges speciális tulajdonságok kialakításához, felépítéséhez. A speciális képességek időben történő elmélyítése ugyanis elősegíti, illetve feltételezi a nyújtó mozgásanyagának problémamentes oktatását. 
•	A nyújtógyakorlat alapvető elemcsoportjai:
•	Gyakorlatkezdések.
•	Függésben: kelepfelhúzódás, lendületek, lendületvétel, fellendülések, átlendülések, szökkenések, szaltók függésbe.
•	Támaszban: ellendülések, fellendülések, kelepforgások, szökkenések.
•	Kis ívű, nagy ívű forgások előre, hátra.
•	Fordulatok: piruettek, variációk (180 fokos variációk, vetődés, singfogásos kör).
•	Leugrások.
Gyűrű: 
Kéz- és lábfüggések, függések, lefüggések, mellső függőmérleg, hajlított támasz, nyújtott támasz, alaplendület, lendületvétel, húzódás-tolódás támaszba, vállátfordulás előre, homorított leugrás, leterpesztés hátra.
•	A gyűrűgyakorlat alapvető elemcsoportjai:
•	Testhelyzetek (statikus elemek):
•	függésben,
•	támaszban.
•	Mozgásos erőelemek.
•	Mozgásos lendületi elemek (dinamikus elemek):
•	lendületek előre, hátra;
•	fellendülések lendülettel előre és hátra;
•	lelendülések;
•	Forgások támaszból és függésből.
•	Leugrások.
Ugrás:
Általános és sokoldalú, a lábizomzat fejlesztésére irányuló gyakorlatokat kell végeztetni. Futótechnikák alkalmazása megfelelő gyorsasággal. (Vágtatechnika alkalmazása). Le-, fel- és átugrások az ötrészes szekrényen (hosszában). Az ugródeszka hatékony használatához szükséges képességek megszerzése, szökdelésekkel, le-fel ugrásokkal a zsámolyról. Ugrálókötél használata. Támaszugrásokra rávezető gyakorlatok. 
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon ugrások lábról a kézre (pl. nyusziugrás, „sánta róka”).
•	Mélybeugrás különböző magasságú szerekről (bordásfal, szekrény).
•	Talajon felugrás karlendítéssel mellső rézsútos magastartásba, érkezés hajlított állásba, karleengedéssel oldalsó magastartásba.
•	Az előző feladat guggolótámaszból indítva.
•	Talajról felguggolás szekrény felsőrészre vagy zsámolyra, és homorított leugrás.
Lólengés:
Mivel a szer erős, speciális vállövet, fogást és koordinált szorítóerőt igényel, ezért a képzés elején számos természetes gyakorlat felhasználásával tudjuk megteremteni az általános kondicionális alapot (például: mászások, ugrások talajon fekvőtámasz helyzetében, járások négykézláb), amit más kiegészítő szerek bevonásával még eredményesebbé lehet tenni (például: alacsony korlát, szekrény, zsámoly). Speciális képességet igényelnek azok a mozgások, ahol a lendületi elemek közben erővel kell pótolni a láb lendítését olyan tempóban, hogy az hatásában lendületesnek tűnjön. Alaplendületek és felugrások gyakorlása.

Szertorna lányok számára:
Gerenda: 
A gerendán elvégezhető sokféle gyakorlatot a következő lényegesebb szempontok mentén érdemes összeállítani:
•	az alátámasztási felület csökkentése;
•	a súlypont és alátámasztási pont közötti távolság növelése;
•	a testhelyzet változtatása szokatlan, nehezített mozgások (például: járás, szökkenés, szökdelés, fordulat) és helyzetek (például: állás, guggolóállás egy vagy két lábon) közben;
•	az előző feladatok egyidejű variálása.
Állások, térdelések, ülések, fekvések, térdelőtámaszok, mérlegek, guggolótámaszok, fekvőtámaszok, támaszban átlendítés, belendítés, hasonfekvésből emelés fekvőtámaszba, térdelőtámaszba, fordulatok állásban, guggolásban. Szökdelések, lábcserék, felugrás egy láb át- és belendítéssel, homorított leugrás, terpesz csukaugrás.
Felemáskorlát:
A számos általános erőfejlesztő gyakorlat mellett a támasz- és függőhelyzetek változása különleges helyzetet jelent a szükséges motoros képességek megteremtésében. A támasz vagy függés közben a tanítvány testsúlyának többszörösét is meg kell tartania. Ez különösen nagy fogásszilárdságot igényel ezekben a helyzetekben. 
•	A felemáskorlát-gyakorlat alapvető elemcsoportjai:
•	Gyakorlatkezdések (felugrások).
•	Átlendítések támaszból.
•	Lendületek.
•	Fellendülések függésből.
•	Billenés szerkezetű fellendülések.
•	Fellendülések átfordulással hátra.
•	Forgások szerkezeti csoportjába tartozó gyakorlatelemek.
•	Leugrások.
A motoros képességek közül elsősorban az erő szerepét szükséges kiemelni. A felemáskorlát elsősorban erő-állóképességet, gyorsasági erőt igényel, de nagy szerepe van egyes mozgásoknál az ízületi mozgékonyságnak is. A koordinációs képességek közül elsősorban a gyorsasági koordináció, kinesztézia és az egyensúlyozó képesség minősége és összhangja határozza meg a korlátgyakorlatok eredményességét. A számos általános erőfejlesztő gyakorlat mellett támaszok, harántülés, térdfüggés, fekvőfüggés, függőtámasz, függésből lendítés, átguggolás, átterpesztés fekvőfüggésbe, pedzés, lendület előre-hátra függésben, támaszban lendület lebegőtámaszba, kelepfellendülés támaszba, fordulat fekvőfüggésben, térdfellendülés, guggoló függőállásból fellendülés támaszba, támaszból átfordulás előre fekvőfüggésbe, felugrás támaszba, felugrás függésbe, leugrás támaszból, alugrás, nyílugrás.
Ugrás:
Gyakorlás és kontroll a tanuló előzetes tudása és testalkata figyelembevételével! Az általános iskolában tanultak továbbfejlesztése, az első és második ív növelése.
Felguggolások – homorított ugrások, vetődések, kanyarlatok, bukfencek, guggoló átugrások, terpeszátugrások, lebegőtámasz.
Talaj:
A női talajtorna mindig is elképzelhetetlen volt gimnasztikai elemek nélkül. A talaj a lányok tornájának legnépszerűbb szere. Ezen a szeren kerül kifejezésre leginkább a nőiesség, a szép mozgás, a zene, a lélek és a test harmóniája. Sokat kell gyakorolni a művészi és a gimnasztikai elemek helyes arányát és összhangját. Szintén kihívás az elemek egyéniséget sugárzó kiválasztása és a gyakorlatok megkomponálása. Ezen megállapítás érvényes a tornát csak iskolai szinten művelőkre is. 
•	A talajgyakorlatok alapvető elemcsoportjai:
•	Gimnasztikus elemek. Egyensúlyi elemek.
•	Hajlékonysági elemek.
•	Erőelemek.
•	Preakrobatikus elemek (pl. gurulások, lábkörzések stb.).
•	Akrobatikus elemek (pl. sorozatugrások).
A talajgyakorlat alapvető gimnasztikus, táncos elemcsoportjai (az alábbi csoportosítás a gerendagyakorlatokra is érvényes):
•	Egyensúlyi elemek (pl. lebegőállások, mérlegállások).
•	Testsúlyáthelyezések (pl. helyben, haladással).
•	Lépések, járások (pl. táncos alapjárás, hintajárás, érintőjárás, keringőjárás.
•	Futások (pl. keringőfutás).
•	Szökkenések (pl. szökkenő hármaslépés).
•	Szökdelések (pl. szökdelés helyben térd- vagy saroklendítéssel.
•	Ugrások (pl. két lábról ugrás két lábra, egy lábról ugrás egy lábra, fordulattal végzett ugrások). 
•	Fordulatok (pl. egy/két lábon 180/360 fokos fordulattal).	Fizika: az egyszerű gépek működési törvényszerűségei, forgatónyomaték, reakcióerő, egyensúly, tömegközéppont.

Biológia-egészségtan: egyensúlyérzékelés, limbikus rendszer, izomérzékelés, elsősegély.	

Ritmikus Gimnasztika (lányok számára)
Az esztétikus, szép és nőies mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások. 
Célirányos előkészítő és rávezető gyakorlatok, mozgásszabályozó, mozgásalkalmazó, átállító és mozgástanuló jelleggel (testtartás, tágasság, forgásbiztonság stb.). A ritmusérzék fejlesztése, lehetőség önálló zeneválasztásra a szélsőségektől való elhatárolódás mellett.
Szabadgyakorlatok:
Tartásos és mozgásos elemek ismétlése, és új, összetett formák gyakorlása:
Lábujjállások, terpeszállások, hajlított és guggolóállások, lépő- és kilépő állások, támadó- és védőállások, lebegő- és mérlegállások, nyújtott és hajlított ülések, lebegő ülések, térdelések, térdelőmérlegek, fekvések, kéz és lábtámaszok, ujj- és kartartások és mozgások (lebegtetések, ejtések, fordítások, hullámok), statikus és dinamikus törzsmozgások és lábmozgások.
Fő mozgások gyakorlása: 
Testsúlyáthelyezések, járások, futások, szökdelések, ugrások (öt alapforma megkülönböztetése), egyensúlyhelyzetek, forgások, hullámok. Önálló bővítési lehetőség, önálló gyakorlatrészek hozzáadása a minimumhoz.
Labdagyakorlatok végzése:
Fogások, gurítások talajon és testen, labdavezetések változatos vonalon a levegőben, átadások, leütések, dobások, elkapások, labdatartások (kézzel, lábbal, térddel, nyakkal stb.), változatos szabadgyakorlati formák felhasználásával.
Önálló bővítési lehetőség, önálló gyakorlatrészek hozzáadása a minimumhoz tanári irányítással (1 perc).

AerobiK (lányok és fiúk részére)
Az aerobik kritériumainak való megfelelés fejlesztése a gyakorlás által: testtartás, a sportági jelleg – dinamikus, statikus erő, egyensúlyozás, lazaság, ruganyosság és ritmusérzék – megvalósításához szükséges előkészítő és rávezető gyakorlatok. Az aerobik kritériumainak való megfelelés fejlesztése a gyakorlás által: testtartás, mozdulatok precíz végrehajtása, szinkron a zenével és egymással. Rövid elemkapcsolatok ismétlése magas cselekvésbiztonsággal (2030 mp folyamatosan).
Egyéni és páros koreográfiák gyakorlása, differenciált bővítése önállóságra törekedve, a szükséges minimálisan követelt felhasználásával.
Aerobik bemutatók az osztályon belül. 
•	
•	Táncos mozgásformák
•	Történelmi táncok gyakorlása:
Előkészítéskor kiemelt tartalom, a tánc során a páros viszony jellemző fogása, testtartása, valamint a női és a férfi szerep jellegzetességei.	Ének-zene: ritmus és tempó.

Dráma és tánc: tánc, balett.	
Sporttáncok gyakorlása:
Csoportos táncformák – helyi tanterv szerint szabad választásban, pl. a Magyar Majorette Szövetség gyakorlatanyaga és egyszerűsített szabályai alapján; alacsony feldobások, twirling 12. szint, alacsony feldobások, botok cseréje.
Néptánc:
A magyar néptánc egyszerűbb motívumai és azok kapcsolatai (alkalmazható a Tánc és dráma kerettantervben kidolgozottak szerint).
Dunántúli ugrós és csárdás – dudálás, cifra és variációi, lengetők, bokázók, csárdás lépések, ridák, lezárók.
Kalocsai mars – fareör lépés, fércelés, lenthangsúlyos rida, keresztlengető, ugrós motívumok páros és négyes forgással.

Egyéb torna jellegű mozgásformák:
Gúlatorna, falmászás, gumiasztal, eszközös táncok stb. 
Törekedjen a tanuló a lebegőtámasszal történő ugrás végrehajtására. A lányoknál alakuljon ki a nőies tartás. Ismerjék meg a gyűrűgyakorlat technikai végrehajtását. Legyenek képesek egymásnak segítséget nyújtani.

Motoroskészség-fejlesztés
RG lányoknak: 
Előkészítő mozgások: 
Az RG-re jellemző tartásos és mozgásos gyakorlatelemek elsajátíttatása. Kar- és törzsívek, kar- és törzshullámok. 
Fő mozgások: 
Testsúlyáthelyezések különböző irányokba, különböző kar- és törzsmozgásokkal ötvözve. 
Járások végzése: 
Alapforma, guggoló-, lábujjon-, sarkon-, érintő-, hintajárások különböző kar-, láb- és törzsmozgásokkal kombinálva.  
Ritmizált lépések: 
Keringő-, rida-, zárt és nyitott hármas lépés, váltólépés, különböző kar- és törzsmozgásokkal kombinálva. 
Futások: térdemelés, sarokemelés kar-, törzsmozgással, fordulatokkal kombinálva. 
Szökdelések: sarokemeléssel, térdemeléssel, őztartással, kar- illetve törzsmozgásokkal kombinálva, fordulatokkal. 
Ugrások: sorozatugrások, olló, hajlított olló, őz, hajlított őz, terpesz, bicska, összeugrások. 
Forgások: lépőforgás, fordulatok, forgások egy lábon.
Kötélgyakorlatok: lendítések, lengetések, körzések, nyolcas körzések, áthajtások, dobások-elkapások, pörgetések különböző irányokba. 

Aerobik lányoknak, fiúknak:
Alapállás gyakorlása, 24 ütemű alaplépések gyakorlása: járás, sarokérintés, támadólépés, lábujjérintés, kitörés, térdlendítés, keresztlépés. Futás, térdlendítés szökkenéssel, saroklendítés szökkenéssel, oldallendítés szökkenéssel, lábszárlendítés szökkenéssel, terpesz-zár, sasszé, harántszökdelés. Zenére történő mozgás végzése aerobiklépésekkel: egyszerű alaplépések magas ismétlőszámmal, karmunkával, haladással. Alaplépések összekapcsolása.

Motorosképesség-fejlesztés:
RG lányoknak:
Az ízületi mozgékonyság, egyensúlyozó képességek fejlesztése. Az improvizációs képesség, esztétikai érzék fejlesztése. Nyújtó, erősítő hatású, állóképességet, ritmusérzéket, ízületi mozgékonyságot fejlesztő célgimnasztikai gyakorlatok. 

Aerobik lányoknak, fiúknak:
Ritmusképesség-fejlesztés: közismert zene kitapsolása minden ütemre, minden 1. és 5. ütemre stb. Helyben járás közben tapsolás, duplázva stb. A képességfejlesztés hozzájárul a fittség szervi megalapozásához. Az esztétikus, szép és (lányoknak) nőies mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő gyakorlatok. A hibajavítás beépítése a mindennapi gyakorlási szokásokba. Versenyszituációkon keresztül a szabályok gyakorlása, a tanultak továbbfejlesztése. A szakkifejezések ismerete és önálló használata. A segítségadáshoz szükséges nyelvi kifejezésmód használata.	Vizuális kultúra: reneszánsz, barokk.

Földrajz: Magyarország tájegységei.

Etika: társas viselkedés, önismeret, énkép, jellem, önreflexió, kooperatív munka.	
Ismeretek:
A torna szaknyelvének ismerete az életkori sajátosságoknak megfelelően. A szerek biztonságos használatához szükséges ismeretek, a segítségnyújtáshoz szükséges ismeretek. Az erőfejlesztő gyakorlatok végrehajtásához szükséges ismeretek. A torna jellegű feladatmegoldásokban alkalmazott játékok céljának tudatosítása. Házi tornaversenyek rendezésének, a verseny lebonyolításának szabályai. Egyszerűsített pontozás szabályai. A tornához tartozó sportágak szaknyelvének ismerete, az ismeretek folyamatos bővítése. A sportág sajátosságaiból adódó speciális bemelegítés alapismerete, nyújtó, lazító gyakorlatok fontosságának felismerése a sportág által megkívánt lazaság függvényében. Az erősítő és nyújtó gyakorlatok alkalmazásánál támaszkodni kell a tanulók anatómiai ismereteire. A mozgáshibák kijavításának fontossága, az önkontroll elősegítése. A célzatos erőfejlesztő gyakorlatok helyes kiválasztása. Az életkor szenzitív szakaszai és értelmezésük alapismeretei. A sportági versenyek rendezésével kapcsolatos ismeretek elsajátítása, alkalmazása a gyakorlatban az iskolai versenyek rendezésénél. Az egymásnak nyújtott segítségadás verbális és gyakorlati ismeretei, fontosságának felismerése. A segítségadáshoz szükséges nyelvezet alkalmazása, a hibajavítás megértése. A nemek megfelelő mozgásdinamikájának, esztétikájának megismerése.		
Személyiségfejlesztés:
A balesetmentes gyakorlás szabályainak betartása. Az egymásnak adott segítségnyújtás módjainak ismerete. 
Figyelem felhívása a nem megfelelő gyakorlatvégrehajtás következményeire. Az aerob munkavégzés lényege, az állóképességben betöltött szerepe. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.		
Kulcsfogalmak	Tornászos testtartás, repülő guruló átfordulás, kézenátfordulás, zsugorkanyarlati ugrás, huszárugrás, alaplendület, lefüggés, tornaverseny, pontozás. RG, hintajárás, keringőlépés, hintalépés, ridalépés, olló, őzugrás, bicskaugrás, aerobik, aerob munkavégzés, fitnesz.	

Tematikai egység	2. Atlétikai feladatmegoldások
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 17 óra	
Előzetes tudás	Az általános iskolában megismert atlétikus mozgások és a végrehajtásukhoz szükséges koordinációs és kondicionális képességek birtoklása és a mozgások jártasság szintű végrehajtása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az atlétikai mozgások és feladatok jelentőségének megértetése a hétköznapokban. Az atlétikai mozgások szerepének és jelentőségének megértetése az egészséges életvezetést elősegítő helyzetekben.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
Szökdelő iskola: 
Haladó szökdelés egy-, páros- és váltott lábon. (Pl. haladó szökdelés bal, illetve jobb lábon térdfelrántással.)
Sorozatugrások helyből egy és váltott lábon. (Pl. helyből tízes ugrás váltott lábon, duplázó szökdelések.) Sorozatugrás, néhány lépés rásétálásból. (Pl. 4 m rásétálásból ötös ugrás váltott lábon.) Fel és leugrások 34 részes ugrószekrényre. (Pl. páros lábról felugrás az ugrószekrényre, majd vissza, folyamatosan.) Zsámolyokon, illetve azok felett történő sorozatugrások (páros és egy lábon). Átugrások 12 részes ugrószekrény felett. (Pl. néhány lépés nekifutásból elugrás az ugrólábról, a szekrény átugrása, érkezés a lendítő lábra, kifutással. A gyakorlatot bal, illetve jobb lábról is végre kell hajtani.). Lépcsőzés. (Pl. szökdelés egy lábon egyesével, 3x felfelé, 1x vissza.) 
Magasugrás: 
A felugrás és a lendítés összekapcsolása. (Pl. haladó indiánszökdelés hangsúlyozott karlendítéssel. Sorozatfelugrás háromlépésenként, érkezés az ugrólábra.) Magasugrás átlépő technikával néhány lépésből. (Ugrások gumiszalagon, magasugrólécen át bal, illetve jobb lábról is.) Magasugró versenyek meghosszabbított nekifutásból (68 lépés) bal, illetve jobb lábról. 
Távolugrás: 
Törekvés a jó ritmusú elugrásra. (Pl. néhány méteres magas-térdemelésből kifutás és elugrás.) A nekifutás technikájának alakítása. (Pl. futás közben figyelni a helyes törzstartásra, az emelt fejre.) Távolugrás elugró-zónából, rövidebb nekifutásból. Az átlépő technika mellett elkezdődik a flop-technikával való ismerkedés is. (Főleg a 15 évesek.) A nekifutás íven történő végrehajtása. A lendítés és felugrás összekapcsolása. (Például íven futásból magasugrás átlépő technikával. Vagy: köríven haladva, könnyű futásból háromlépésenként felugrás, érkezés az ugrólábra.) Flop- technika légmunkájának kialakítása. (Pl. helyből, háttal a magasugrómatracnak, páros lábról hátra felfelé felugrás a matracra, gumiszalag és magasugrólécen át is.) Magasugróversenyek átlépő technikával, flop-technikával is.
A teljes távolugró nekifutás fokozatos kialakítása. Távolugrás rövid nekifutásból, lépő technikával, gerendáról elugorva, bal, illetve jobb lábról is. A lépő távolugró technika gyakoroltatása emelt elugró helyről. Az utolsó lendítő lábas lépés helyes kivitelezése (súlypont függőleges vetületében történő, telitalpas talajfogásra oktatás). A kar és a láblendítés összekapcsolása elugráskor. (Pl. néhány lépéses nekifutásból elugrás, figyelve a gyors, megállított térd- és karlendítésre.) Távolugróversenyek rövid nekifutásból, bal, illetve jobb lábról, valamint hosszabb nekifutásból. 
Futások: 
Taposófutás, taposófutás haladással előre, háta, térdemeléses futás, térdemeléses futás előre, hátra, sarokemeléses futás előre, hátra, dzsoggolás, egyik láb térdemelés, míg a másik sarokemelést végez, térdemeléses futás csak bal karral, jobb karral, térdemeléses futás jobb vagy bal kézben nehezékkel, sarokemeléses futás jobb vagy bal lábon nehezékkel. A karmunka ritmusának és tempójának változtatásával (azonos kar és láb, karmunka csak jobb vagy bal karral, karmunka minden második, harmadik lépésre, lassú, közepes, gyors tempóban, előre és hátrafelé).
Ismerjék a tanulók a súlylökés versenyszabályait. Ismerjék és tudják a hármasugrás technikáját. Fiúk: 12 méter, lányok: 9 méter. Legyenek tisztában a pályaelhagyások következményeivel. Váljanak képessé ritmusos szökdelésre. Törekedjenek jó eredmény elérésére. Legyenek képesek a 800 méteres távok egymás utáni teljesítésére, fiúk 2:50 perc, lányok 3:05 perc alatt. Pihenőidő: 10 perc. Ismerjék meg és sajátítsák el a gátfutás technikáját. Tudatosuljon a lendítő láb szerepe és feladata a futómunkában. Legyenek képesek lendületszerzéssel szabályos becsúszás végrehajtására.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Fizika: mechanikai törvényszerűségek.

Biológia: az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
A futó-, ugró- és dobó versenyszámok szabályai.
A váltófutások szabályai. A váltózóna jelentősége.		
Személyiségfejlesztés:
Testtudat, önértékelés, önbecsülés, gondolkodás, motiváció, érzelem- és feszültségszabályozás, öröm.
A légmunkához elengedhetetlen proprioceptív érzékelés kialakítása.		
Kulcsfogalmak	Propriocepció, lendítőláb, gátfutás, szabályos becsúszás, versenyszabályok.	

Tematikai egység	3. Sportjátékok
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 60 óra	
Előzetes tudás	Az általános iskolában megismert sportjátékok technikai elemeinek végrehajtásában való, durva koordinációs szintű jártasság, az alapvető taktikai megoldások ismerete, a korosztálynak megfelelő kondicionális képességek, szabályismeret.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az általános bemelegítés fontosságának tudatosítása és végrehajtásának elsajátítása a labdajáték foglalkozásokra. Sportjáték-specifikus képességfejlesztés. A labdajátékok technikai elemeinek oktatása, tökéletesítése, alkalmazás új szituációkban. A felsorolt 4 sportjátékból két szabadon választott sportjátékban készségszintű ismeretek elsajátítása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
Általános technikai, taktikai tartalmak: 
A sportágnak megfelelő alaphelyzet. Megindulás és megállás. Futás irány- és iramváltoztatással. Felugrások egy és páros lábról. Szabályismeret. – Szabálytalan technikák (lépéshiba, labdavezetési hiba). – Az ellenféllel szembeni szabálytalanságok. – Büntetések.
Kézilabda: 
Labdavezetés. Egy- és kétkezes dobásformák. Kapura lövés kitámasztással. Kapura lövés be- és felugrással. Pozíciók szerinti lövésformák (kanyarított lövés, ívelés, bedőléses, bevetődéses, vállmagasság alatti lövésformák, kanyarított lövés). Lövő- és átadócselek, átemelés, lefordulás. Elzárás - leválás. Cselezés a dobókéz felé és azzal ellentétes irányba. 7m-es dobás. Labdaszerzés (elütés, halászás). Kapus védési technikái. Védekezés ütközéssel, sáncolás. Emberfogásos és területvédekezés zárt és nyitottabb formákban, vegyes védekezési formák. Kézilabda játék.
Kosárlabda: 
Megindulás, megállás, sarkazás. Labdavezetés. Kosárra dobások álló helyből és mozgás közben. Fektetett dobás, tempódobás, hárompontos dobás, büntetődobás. Átadási, dobó- és indulócselek. Labdaszerzés (elütés, halászás), lepattanó szerzés. Emberfogásos és területvédekezés. Kosárlabda játék.
Labdarúgás: 
Labdaátvétel, labdavezetés. Rúgások társhoz és kapura belsővel, belső csüddel, teljes csüddel és külső csüddel. Büntetőrúgás. Szerelések: labda elhúzás belső csüddel, átlépős csel, hátrahúzós csel, kifordulós csel, rálépős és láblendítős csel, lövő cselek. Kapus technikák. Kispályás labdarúgás, 4:1-es, 5:1-es, 1:3:1-es, 2:1:2-es felállás, rombusz alakzat.
Röplabda: 
Kosár- és alkarérintés. Alsó és felső egyenes nyitás. Nyitásfogadás. Feladás. Sáncolás. Leütés.

Az alapvető labda nélküli technikai elemek egyre nagyobb sebességgel történő, jól koordinált végrehajtása különféle kiinduló helyzetekből és lépéskombinációkból. A labdás és labda nélküli technikák minél nagyobb sebességgel történő összekapcsolása. A kondicionális és koordinációs képességek fejlesztése a sportjátékok mozgásanyagának felhasználásával. Tesztgyakorlatok alkalmazása időre és limitált hibázási lehetőséggel. Posztok szerinti képzés. Játékok, versengések, sor- és váltóversenyek.

Kézilabda:
Technika
Labdavezetés ügyesebb, ügyetlenebb és váltott kézzel, iram- és irányváltoztatásokkal, törekedve a labda védőtől távoli oldalon tartására.  Különböző irányból és távolságból érkező labdák elkapása helyben és mozgás közben, majd pontos továbbítása levegőben és pattintott átadással is. Kapura lövések labdavezetésből és társtól kapott labdával, kitámasztással, valamint felugrással. Kapura lövések egyszerű lépéskombinációkból. Bedőlések, bevetődések, kigurulások gyakorlása először labda nélkül, később labdával. Kapura lövések a szélső pozícióból. A beálló játékos feladatainak, játéka technikai elemeinek elsajátítása. Induló és testcselek alkalmazása félaktív és aktív védővel szemben. Szabályos ütközés a támadó játékossal. A be-, ki-, szabad- és 7m-es dobások helyes végrehajtása. A kapus alapállása, helyezkedése, védése kézzel és lábbal, a szemafortechnika megismerése, gyorsindítás.
Taktika
Támadó és védő egymáshoz viszonyított helyzete, helyezkedése. Zárás-leválás szituációk gyakorlása.  Emberfogásos, egysoros (6:0) és nyitott (5:1) területvédelem, vegyes védekezési rendszerek. Rendezetlen védelem elleni támadás, lerohanás. Gyors visszarendeződés a védekezésbe. Labdás és labda nélküli helycserék, keresztmozgások. Páros és hármas kapcsolatok.

Kosárlabda:
Technika
Mély és magas labdavezetés ügyesebb, ügyetlenebb és váltott kézzel, iram- és irányváltoztatásokkal, törekedve a labda védőtől távoli oldalon tartására. Rövid és hosszú indulás, megállások, egy, illetve kettő leütés után. Labdavezetésből és társtól kapott labdával megállás és sarkazás. Különböző irányból és távolságból érkező labdák elkapása helyben és mozgás közben, majd pontos továbbítása levegőben és pattintott átadással is. Fektetett dobás labdavezetésből, kapott labdával mindkét oldalról. Tempódobás gyakorlása párokban, majd labdavezetésből a palánkra. Páros lefutásból tempódobás, a dobás után a társ feladata palánkról lepattanó labda megszerzése. Hárompontos dobások. Induló és testcselek alkalmazása félaktív és aktív védővel szemben. Büntetődobás végrehajtása.
Taktika
Emberfogásos védekezés. Védők helyezkedése a palánk és a támadó közé. Gyors ellentámadás. Páros és hármas lefutások. A második, harmadik hullám szerepe, jelentősége.

Labdarúgás:
Technika
Labdavezetés ügyesebb, ügyetlenebb és váltott lábbal, iram- és irányváltoztatásokkal, törekedve a labda védőtől távoli oldalon tartására. Különböző irányból és magasságban érkező labda átvétele lábbal, combbal, mellel. Dekázás.  Lágy és kemény passzok különböző távolságokra. Játékos passzolási és koordinációs feladatok csoportokban, több játékos együttműködésével, különböző (négyzet, rombusz stb.) alakzatokban. Átadások laposan és ívelten, különböző irányból érkező labda fejelése előre, oldalra. Fejelési gyakorlatok párokban. Megelőző szerelés, a labdaátvétel megakadályozása. Egyszerű cselek passzív és aktív védővel szemben. Szabadulás emberfogásból elfutással és testcsellel. Közeli és távoli kapura lövések helyből, labdavezetésből, valamint cselezés után. Alapvető kapustechnikák megismerése. Alaphelyzet, legördülés, vetődés, a labda elfogása, kirúgása, kigurítása.
Taktika
Párharcok különféle taktikai feladatokkal. A kispályás labdarúgás felállási formáinak megismerése. Rögzített helyzetek alkalmazása a játék során. Területnyitás és -szűkítés alkalmazása a támadásban és a védekezésben.

Röplabda:
Technika
A kosár- és alkarérintés helyes technikájának elsajátítása gumi-, majd röplabdával, egyéni és páros gyakorlatokkal. A társ által ívelve, pontosan dobott labda fej fölé játszása, elkapása, a későbbiekben annak pontos visszajátszására való törekvéssel. A labda folyamatos levegőben tartása kosár- és alkarérintésekkel. Alkar- és kosárérintések párokban, fokozatosan nehezedő feltételek mellett. A pontatlanul érkező labdához való gyors igazodás. Alsó egyenes nyitás, alacsony és normál hálómagasságnál, meghatározott célterületekre. Felső egyenes nyitás, alacsony és normál hálómagasságnál, meghatározott célterületekre. Felső egyenes nyitás – nyitásfogadás: egyéni és páros gyakorlatok. Leütés felugrással tartott és pontosan dobott labdából. Egyéni és páros sáncolás. Feladásleütés: tartott, a hálóval párhuzamosan dobott és pontosan feladott labdából. Egyéni és páros sáncolás.
Taktika
Nyitásfogadás csillagalakzatban. Forgásszabály megismerése. Helyezkedés nyitásfogadásnál. Feladás, leütés, ejtés alkalmazása a játékban. A feladó játékos szerepe a játékban. A folyamatos játékra való törekvés.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Természetismeret: mechanikai törvényszerűségek, az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
Technikai és taktikai elemek, szabályok.
A sportjátékok technikai elemei és a taktikai tartalmak szabályok szerinti működtetése a stratégiai célokhoz igazítottan.		
Személyiségfejlesztés:
Kreativitás, koncentráció.
Kreatív, konstruktív részvétel a labdajátékokban. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A fájdalomtűrő képesség, a küzdőképesség fejlesztése. A sportolói magatartásformák kialakítása.		
Kulcsfogalmak	Stratégia, taktika, taktikai gondolkodás, játékrendszer, támadási és védekezési rendszer.	

A fejlesztés várt eredményei a két évfolyamos ciklus végén	Kreatív, konstruktív részvétel a labdajátékokban. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A fájdalomtűrő képesség, a küzdőképesség fejlesztése. A sportolói magatartásformák kialakítása. A sportjátékok technikai elemeinek, taktikai tartalmak szabályok szerinti működtetése a stratégiai célokhoz igazítottan. Figyelem felhívása a nem megfelelő gyakorlat-végrehajtás következményeire. Az aerob munkavégzés lényege, az állóképességben betöltött szerepe. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Alternatív és szabadidős mozgásrendszerek	Órakeret 11 óra	
Előzetes tudás	Motorikus képességek, mozgástapasztalatok.
Balesetmentesen végzett, kevéssé ismert, szokatlan sportmozgások.
A természetben űzhető sportok alapszabályai. 
A legfőbb balesetvédelmi és biztonsági szabályok alkalmazás szintű ismerete. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A helyi tárgyi feltételek függvényében legalább négy választott sportági mozgással a kívánt edzéshatás és élményszerzés elérése. 
Felkészítés az önálló vagy önszerveződő sporttevékenységek űzésére. 
A szervezet edzettségének, ellenállásának növelése a tudatosan szabadtéren tartott foglalkozásokkal. 
A testneveléssel és a sporttal kapcsolatos pozitív beállítódás, elköteleződés kialakítása az élményszerű, változatos és kötetlen foglalkozások által. 

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
A helyi tárgyi feltételek függvényében legalább négy választott sportági mozgás mozgásműveltségének fejlesztése. 
Az 58. osztályban felsorolt lehetséges sportok, vagy/és a helyi lehetőségek adta egyéb alternatív, szabadidős sportok. Az egyén által előnyben részesített, élethossziglan űzhető sportok alternatíváinak bővítése.
Előkészítés, felkészítés, képességfejlesztés
Az élményszerű, természetben végzett előkészítő és rávezető gyakorlatokkal, a természeti erők felhasználásával a szervezet alkalmazkodóképességének, az edzettségnek, fittségnek a fejlesztése. A természetben végzett önálló bemelegítés, gyakorlás  laza tanári kontrollal.
A környezettudatos viselkedés alapelveinek megismerése.
Közlekedésbiztonsági szabályok elsajátítása és betartása.
Felkészülés és együttműködés a különböző tábori lehetőségek, speciális, túra jellegű terhelések előtt és alatt.
Technika és taktika gyakorlása
Minimális helyigényű vagy kis eszközigényű sportmozgások megismerése. Az adott sportmozgás lehetőségekhez képest minél sokoldalúbb, balesetmentes elsajátítása, élményszerű gyakorlása.

Játékok, versengések, akadályok legyőzése a választott sportban, fizikai aktivitásban. A fair play szellemének és a személyes biztonságnak a szem előtt tartása minden mozgásos tevékenységben.

ISMERETEK, SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS
Az élethosszig tartó mozgásos tevékenységek számára felelős döntésekhez szükséges képességek fejlesztése.
Az egyéni képességek kibontakoztatása közösségi tevékenységek során.
Transzferáló képesség fejlesztése a sportban átélt élményeknek az élet más területén, a saját és a környezet javára történő fordítására.
Információk átadása, mások tanítása a megélt élmények, tábori tapasztalatok átadása.
Prevenciós és rekreációs tevékenységformák elsajátítása, kreatív alkalmazása.	Földrajz: időjárási ismeretek, tájékozódás, térképhasználat.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Kooperáció, önkéntesség, szabálykövető magatartás, segítségadás, környezettudatosság, edzettség, fittség, zene, ritmusérzék, egyensúlyérzék, bátorság-vakmerőség, közlekedési szabály. 	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Úszás és úszó jellegű feladatok	Órakeret 72 óra	
Előzetes tudás	Biztonságos mozgás és tájékozódás a vízen, víz alatt. 25 m mellúszás, 150 m hátúszás és/vagy gyorsúszás, egyszerű rajttal, fordulóval.
A saját teljesítményre vonatkozó önértékelés.
Vízből mentés passzív társsal kis távolságon.
Az úszással összefüggő balesetvédelmi utasítások és az uszoda, fürdő viselkedési szabályai ismerete, betartása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az úszóerő és az állóképesség fejlesztése, ennek során a monotóniatűrés erősítése, a vízben történő tájékozódás javítása.
Az erőközlés gazdaságosabbá tétele vízen és a víz alatti úszások során, a pihenés nélkül megtett táv növelése legalább két úszásnemben.
A vízben mozgások során a levegővétel automatikussá és optimálissá tétele a bonyolultabb mozgásvariációk elvégzése során is.
Az úszás prevenciós és rekreációs előnyeinek tudatosítása.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
Az úszásoktatás helyi döntésen alapuló választás. Amennyiben a helyi tantervben nem szerepel, a többi tematikus terület óraszámait az úszás óraszámával meg kell növelni. 

MOZGÁSMŰVELTSÉG
Természetes mozgások, szervezett játékok végzése vízben.
Vízbe és vízben ugrások egyénileg, párban, csoportban, változó kiinduló helyzetből.
Járások, futások, forgások, irányváltások egyénileg, párban és csoportosban. Ugrások társ(ak) segítségével.
Egyénileg, párban és csoportban, szerrel és szer nélkül végezhető, nagy vízbiztonságot igénylő játékok. Alkotó játékok (gúlaépítés).
Sor- és váltóversenyek szerrel és szer nélkül az úszótechnika részleges (pl. csak lábmunka) vagy teljes alkalmazásával.

Képességfejlesztés
Gyakorlatok a medencén kívül – a technikát előkészítő izomfejlesztő gyakorlatok eszközzel és eszköz nélkül.
Fittségnövelő gyakorlatok eszköz nélkül vagy különböző eszközök segítségével (aquafitness).
Magasabb szintű kondicionális képzés – az 1–8. osztályban begyakorolt úszómozgás terhelést növelő eszközökkel.

Az úszás technikája
Gyakorlás három úszásnemben, a technika csiszolása a gazdaságosabb erőközlés érdekében. Az úszás távjának növelése, a haladás és pihenő arányának javítása, az úszás adta monotónia tűrése. Úszások 80010001200 m-en választott technikával.
A szabályos rajtok (fejesugrás, vízből indulás) és az úszás összekötése optimális sebességmegtartással. Az úszásnemnek megfelelő és szabályos fordulók (bukó, átcsapós) és a célbaérés elsajátítása.	Fizika: Közegellenállás, a víz tulajdonágai, felhajtóerő, és vízszennyezés.
Newton és Arkhimédész törvényei.

Biológia-egészségtan: személyi higiénia, testápolás.	
Úszóversenyek
Bemelegítés az úszásra – szárazföldi és vizes gyakorlatok.
Egyszerűsített versenyek edzésen (pl. fejesugrás nélkül).
Iskolai versenyek – könnyített versenyszabályokkal.

Prevenció, életvezetés, egészségfejlesztés, életvédelem
Úszó-gyógyúszó gyakorlatok testtartásjavító jelleggel.
Relaxációs gyakorlatok vízben (lebegés stb.).
Tájékozódás a vízben – vízből mentés.
Víz alatti gyakorlatok – tárgyak felhozása, növekvő távolságról.
Tárgyak „vonszolása”, húzása a vízben.
Mentőugrások elsajátítása.
Sérült megközelítésének és megragadásának szabályai.
Továbbhaladás passzív társsal a vízben, növekvő távolságon.
A vízből mentés technikájának csiszolása.

ISMERETEK, SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS
Az egyén számára legmegfelelőbb úszásnem gyakorlása eredményeképp a pozitív fizikai, szellemi és érzelmi hatás lehetőségeinek, cselekvései motívumának széles körű ismerete.
Az egyéni teljesítőképesség határai átlépésének lehetősége (önismeret, önfejlesztés) – élethossziglan fenntartható attitűd tudatosulása.
Az úszás preventív, rekreációs előnyeinek ismerete, és az élethossziglan fenntartható rutin megértése.
A vízből mentés felelősségének, veszélyeinek és szabályainak, pontos menetének ismerete.
A szakkifejezések és vezényszavak ismerete, a legismertebbek önálló használata, a hibajavítás megértése.
A saját test mozgatása a vízben és víz alatt, és az ezzel kapcsolatos félelmek megfogalmazása, átélése és leküzdése.
Vizes vetélkedőkben, játékokban – a társak és a csoport irányítása a csoport közös érdekeinek figyelembe vételével – asszertív, aktív részvétel.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Versenytechnika, szabályos levegővétel, fejesugrás, bukóforduló, átcsapós forduló, vízből mentés, mentőugrás.	

A 10. évfolyamba lépés feltételei:
Kreatív, konstruktív részvétel a labdajátékokban. A küzdőképesség fejlesztése. A sportolói magatartásformák kialakítása. A sportjátékok technikai elemeinek, taktikai tartalmak szabályok szerinti működtetése a stratégiai célokhoz igazítottan. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése

10. évfolyam

Tematikai egység	•	Torna, RG, aerobik feladatmegoldások 
Motoros készség- és képességfejlesztés: fittség, játék és versenyzés	Órakeret 30 óra	
Előzetes tudás	A tanuló részleges önállósággal gyakorol, önállóan mutat be 34 elemből álló gyakorlatot talajon, alapvető elemeket az egyes tanult szereken. Aerobikban zenére össze tud hangolni kargyakorlatokat lépésgyakorlatokkal, alaplépésekkel, haladással is. Biztonsággal lengeti és hajtja át a kötelet. Koncentrált figyelemmel, balesetmentességre törekedve gyakorol, a szabályokról érthetően fogalmazva beszél. A szakkifejezéseket megérti és azokat alkalmazza a beszélgetések során. A gyengébbeknek, a segítségre szorulóknak feltétel nélkül segítséget ad. A sportág élvonaláról alapismeretekkel rendelkezik.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tornagyakorlatok során az érzékelés, az ütem- és ritmusérzék, a helyzet- és mozgásérzékelés, a tér- és egyensúlyérzék fejlewsztése. Pontosságra, figyelemre nevelés, bátorság, akaraterő erősítése.
Énkép, önismeret:
Saját képességek megismerése, önfejlesztés, önkontroll, önfegyelem, döntésképesség fejlesztése. 
Esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőkészség: 
Mozgáskultúra fejlesztése, a mozgás örömének kialakítása, mozgás és zene összekapcsolása, esztétikus megjelenés. 
Szociális kompetencia: 
Társas aktivitás, együttműködés, odafigyelés a társakra, segítségnyújtás. 
Anyanyelvi kommunikáció: 
Verbális utasítások, közlések megértésének fejlesztése. 
Hatékony, önálló tanulás: 
A testedzés szükségleteinek és lehetőségeinek felismerése, az idő, a távolság és a sebesség becslése, a tapasztalatok felhasználása a feladatok végrehajtásakor. 
Testi és lelki egészség: 
Egészségtudatosság, edzettség, baleset-megelőzés.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG:
Gimnasztika
Rendgyakorlatok gyakorlása:
A testnevelési foglalkozás megszervezésének és levezetésének eszköze. Biztosítja a gyakorlás rendjét, szervezettségét és eredményességét.
1 Állások.
•	Vigyázzállás (a tanuló zárt sarokkal, 40 fokos szöggel és egyenes testtartással áll).
•	Alapállás (a vigyázzálláshoz képest az ujjak lazán hajlítottak).
•	Pihenjállás.
2. Testfordulatok: 180, 90, 45 fokos fordulatok.
3. Menet és futás: a tanulók a rendgyakorlatok végzése során menetben (lépésben) és futásban haladnak.
4. Alakzatok és alakzatváltoztatások.
Gimnasztika és prevenció:
Az előző évfolyamok gimnasztikai és célgimnasztikai gyakorlatainak magasabb szintű ismétlése, szükség szerinti javítása.
Szabadgyakorlatok:
A kiinduló helyzeten kívül legfeljebb 46 alapformát tartalmazó, 24816 ütemű gimnasztikai gyakorlatok, egyidejű fejlesztő hatásokkal, kiemelten a mély hát- és hasizmok, a függesztő öv, a lábboltozat izomzatának optimális és precíz működése által. 
Kéziszer-gyakorlatok:
A gyakorlatok variálása szempontjai szerinti változatok a mozgásütem változtatásával, a kiinduló helyzet és kartartás változtatásával, a különböző szerek – súlyzó, bordásfal, pad, medicinlabda – alkalmazásával.
Kötélmászás mászó kulcsolással, teljes magasságon, függeszkedési kísérlettel (leányok) és függeszkedéssel (fiúk).
A lábboltozat süllyedését ellensúlyozó és boltozaterősítő gyakorlatok.
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok.
Légző- és relaxációs gyakorlatok:
Ismerje a tanuló a saját testalkatára vonatkozó optimális testtömeg-értéket.
A köredzés kialakításának mennyiségi és intenzitásbeli vonatkozásainak megértése. Terhelésnél a pulzusértékek vizsgálata.
Társas gyakorlatok:
Gimnasztikai gyakorlatok alkalmazása az izommunka jellege szerint (nyújtó, erősítő, ernyesztő-lazító) arányosan, minden testrész mozgásaira kiterjedően.
Természetes mozgások gyakorlása:
Járások, futások, ugrások, összekapcsolva a tornajellegű feladatokkal.
Mászások, függeszkedések differenciált követelménnyel, az 1–8. osztályban elért egyéni szint szerinti fejlődést követő rendszeres kontrollal.	Fizika: egyenes vonalú mozgás, periodikus mozgás, gravitáció, tömegvonzás, hatás-ellenhatás törvénye.	
Fizikai képességeket fejlesztő gyakorlatok végzése:
Szabadgyakorlati alapformájú és természetes gyakorlatok differenciáltan, egyénre szabottan. Erőgyakorlatok az egyén számára optimális ellenállás leküzdésével. Aerob állóképesség-fejlesztő eljárások a gimnasztika eszközeivel. Az elrugaszkodás (dobbantás) gyorsaságának fejlesztése. Az egyensúlyozás továbbfejlesztésére a statikus helyzetek időtartamának és bonyolultságának növelése. Az esztétikus mozgások előadásmódját segítésére kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások gyakorlása.
Testnevelési játékok lebonyolítása tornafeladattal:
Az általános iskolában tanultak kombinatív és kreatív alkalmazása. A tematikához tartozó mozgásformák élményszerű és cselekvésbiztos felhasználása játékokban, versengésekben, akadálypályákon.

Torna – sporttorna:
Célirányos előkészítő és rávezető gyakorlatok, mozgásszabályozó, mozgásalkalmazó, átállító és mozgástanuló jelleggel. Talajon és a helyi tanterv szerint választott legalább 1 szeren, a korábbi követelményeken nehézségben túlmutató mozgásanyag tanulása, gyakorlása egységesen és differenciáltan.

Szertorna fiúk számára:
A helyi tantervben meghatározott szeren vagy szereken történik: egységesen az alapformában, differenciáltan a variációkban és az elemek mennyiségében és nehézségi fokában, egyénre szabott segítségadással társak és/vagy tanár közreműködésével, önálló tervezéssel és gyakorlással.	 	

Talaj:
Talajtornához a következő mozgáscsoportok motoros tulajdonságainak fejlesztésére, automatizált készségek elsajátítására és azok összecsiszolására van szükség:
•	összekötő elemek (gimnasztikus elemek);
•	egyensúlyi elemek;
•	hajlékonysági elemek (tulajdonképpen a különböző ízületek mozgáshatárainak maximális vagy ahhoz közeli kiterjedését foglalják magukban);
•	erőelemek;
•	akrobatikus ugrások;
•	akrobatikus ugrások sorozatban.
Az elemek mennyiségének és nehézségi fokának továbbfejlesztése differenciáltan. Az egyéni optimum, az önálló bővítés lehetőségének megjelenítése az elemkapcsolatokban, gyakorlatokban. A gyakorlatbemutatás rítusa minőségi paraméterek hozzáadásával történik az ellenőrzések során. 
Korlát:
Terpeszülés, harántülés, nyújtott támasz, hajlított támasz, oldaltámaszok, lebegőtámasz, lebegő-felkartámasz, felkarfüggés, alaplendületek támaszban és felkarfüggésben, beterpesztések, terpeszpedzés, támlázás, szökkenés, fellendülés előre terpeszülésbe, felkarállás, felugrás beterpesztéssel, támasz ülőtartásba, vetődési leugrás, kanyarlati leugrás.
•	A korlátgyakorlat alapvető elemcsoportjai
•	Gyakorlatkezdések.
•	Statikus elemek.
•	Erőelemek (emelések, ereszkedések).
•	Dinamikus elemek (támaszok, függések).
•	Dinamikus, lendületi elemek:
•	lendület előre, lendület hátra (alaplendület, támaszba, kézállásba, fordulattal);
•	fordulatok (támlázó, fél-, egész fordulattal);
•	átfordulások előre, hátra (támaszba, felkartámaszba).
•	Leugrások.
Nyújtó:
Az oktatás során ezt a sokoldalú igényt, amit a nyújtógyakorlatok tanítása támaszt a tanítványokkal szemben, az oktató nem hagyhatja figyelmen kívül. Az eredményes nyújtótornához szükséges motoros képességek fejlesztése a sokoldalú természetes és szabadgyakorlati alapformájú gyakorlatokkal kezdődnek ugyan, de már ekkor hozzá kell látni a szerhez szükséges speciális tulajdonságok kialakításához, felépítéséhez. A speciális képességek időben történő elmélyítése ugyanis elősegíti, illetve feltételezi a nyújtó mozgásanyagának problémamentes oktatását. 
•	A nyújtógyakorlat alapvető elemcsoportjai:
•	Gyakorlatkezdések.
•	Függésben: kelepfelhúzódás, lendületek, lendületvétel, fellendülések, átlendülések, szökkenések, szaltók függésbe.
•	Támaszban: ellendülések, fellendülések, kelepforgások, szökkenések.
•	Kis ívű, nagy ívű forgások előre, hátra.
•	Fordulatok: piruettek, variációk (180 fokos variációk, vetődés, singfogásos kör).
•	Leugrások.
Gyűrű: 
Kéz- és lábfüggések, függések, lefüggések, mellső függőmérleg, hajlított támasz, nyújtott támasz, alaplendület, lendületvétel, húzódás-tolódás támaszba, vállátfordulás előre, homorított leugrás, leterpesztés hátra.
•	A gyűrűgyakorlat alapvető elemcsoportjai:
•	Testhelyzetek (statikus elemek):
•	függésben,
•	támaszban.
•	Mozgásos erőelemek.
•	Mozgásos lendületi elemek (dinamikus elemek):
•	lendületek előre, hátra;
•	fellendülések lendülettel előre és hátra;
•	lelendülések;
•	Forgások támaszból és függésből.
•	Leugrások.
Ugrás:
Általános és sokoldalú, a lábizomzat fejlesztésére irányuló gyakorlatokat kell végeztetni. Futótechnikák alkalmazása megfelelő gyorsasággal. (Vágtatechnika alkalmazása). Le-, fel- és átugrások az ötrészes szekrényen (hosszában). Az ugródeszka hatékony használatához szükséges képességek megszerzése, szökdelésekkel, le-fel ugrásokkal a zsámolyról. Ugrálókötél használata. Támaszugrásokra rávezető gyakorlatok. 
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon ugrások lábról a kézre (pl. nyusziugrás, „sánta róka”).
•	Mélybeugrás különböző magasságú szerekről (bordásfal, szekrény).
•	Talajon felugrás karlendítéssel mellső rézsútos magastartásba, érkezés hajlított állásba, karleengedéssel oldalsó magastartásba.
•	Az előző feladat guggolótámaszból indítva.
•	Talajról felguggolás szekrény felsőrészre vagy zsámolyra, és homorított leugrás.
Lólengés:
Mivel a szer erős, speciális vállövet, fogást és koordinált szorítóerőt igényel, ezért a képzés elején számos természetes gyakorlat felhasználásával tudjuk megteremteni az általános kondicionális alapot (például: mászások, ugrások talajon fekvőtámasz helyzetében, járások négykézláb), amit más kiegészítő szerek bevonásával még eredményesebbé lehet tenni (például: alacsony korlát, szekrény, zsámoly). Speciális képességet igényelnek azok a mozgások, ahol a lendületi elemek közben erővel kell pótolni a láb lendítését olyan tempóban, hogy az hatásában lendületesnek tűnjön. Alaplendületek és felugrások gyakorlása.

Szertorna lányok számára:
Gerenda: 
A gerendán elvégezhető sokféle gyakorlatot a következő lényegesebb szempontok mentén érdemes összeállítani:
•	az alátámasztási felület csökkentése;
•	a súlypont és alátámasztási pont közötti távolság növelése;
•	a testhelyzet változtatása szokatlan, nehezített mozgások (például: járás, szökkenés, szökdelés, fordulat) és helyzetek (például: állás, guggolóállás egy vagy két lábon) közben;
•	az előző feladatok egyidejű variálása.
Állások, térdelések, ülések, fekvések, térdelőtámaszok, mérlegek, guggolótámaszok, fekvőtámaszok, támaszban átlendítés, belendítés, hasonfekvésből emelés fekvőtámaszba, térdelőtámaszba, fordulatok állásban, guggolásban. Szökdelések, lábcserék, felugrás egy láb át- és belendítéssel, homorított leugrás, terpesz csukaugrás.
Felemáskorlát:
A számos általános erőfejlesztő gyakorlat mellett a támasz- és függőhelyzetek változása különleges helyzetet jelent a szükséges motoros képességek megteremtésében. A támasz vagy függés közben a tanítvány testsúlyának többszörösét is meg kell tartania. Ez különösen nagy fogásszilárdságot igényel ezekben a helyzetekben. 
•	A felemáskorlát-gyakorlat alapvető elemcsoportjai:
•	Gyakorlatkezdések (felugrások).
•	Átlendítések támaszból.
•	Lendületek.
•	Fellendülések függésből.
•	Billenés szerkezetű fellendülések.
•	Fellendülések átfordulással hátra.
•	Forgások szerkezeti csoportjába tartozó gyakorlatelemek.
•	Leugrások.
A motoros képességek közül elsősorban az erő szerepét szükséges kiemelni. A felemáskorlát elsősorban erő-állóképességet, gyorsasági erőt igényel, de nagy szerepe van egyes mozgásoknál az ízületi mozgékonyságnak is. A koordinációs képességek közül elsősorban a gyorsasági koordináció, kinesztézia és az egyensúlyozó képesség minősége és összhangja határozza meg a korlátgyakorlatok eredményességét. A számos általános erőfejlesztő gyakorlat mellett támaszok, harántülés, térdfüggés, fekvőfüggés, függőtámasz, függésből lendítés, átguggolás, átterpesztés fekvőfüggésbe, pedzés, lendület előre-hátra függésben, támaszban lendület lebegőtámaszba, kelepfellendülés támaszba, fordulat fekvőfüggésben, térdfellendülés, guggoló függőállásból fellendülés támaszba, támaszból átfordulás előre fekvőfüggésbe, felugrás támaszba, felugrás függésbe, leugrás támaszból, alugrás, nyílugrás.
Ugrás:
Gyakorlás és kontroll a tanuló előzetes tudása és testalkata figyelembevételével! Az általános iskolában tanultak továbbfejlesztése, az első és második ív növelése.
Felguggolások – homorított ugrások, vetődések, kanyarlatok, bukfencek, guggoló átugrások, terpeszátugrások, lebegőtámasz.
Talaj:
A női talajtorna mindig is elképzelhetetlen volt gimnasztikai elemek nélkül. A talaj a lányok tornájának legnépszerűbb szere. Ezen a szeren kerül kifejezésre leginkább a nőiesség, a szép mozgás, a zene, a lélek és a test harmóniája. Sokat kell gyakorolni a művészi és a gimnasztikai elemek helyes arányát és összhangját. Szintén kihívás az elemek egyéniséget sugárzó kiválasztása és a gyakorlatok megkomponálása. Ezen megállapítás érvényes a tornát csak iskolai szinten művelőkre is. 
•	A talajgyakorlatok alapvető elemcsoportjai:
•	Gimnasztikus elemek. Egyensúlyi elemek.
•	Hajlékonysági elemek.
•	Erőelemek.
•	Preakrobatikus elemek (pl. gurulások, lábkörzések stb.).
•	Akrobatikus elemek (pl. sorozatugrások).
A talajgyakorlat alapvető gimnasztikus, táncos elemcsoportjai (az alábbi csoportosítás a gerendagyakorlatokra is érvényes):
•	Egyensúlyi elemek (pl. lebegőállások, mérlegállások).
•	Testsúlyáthelyezések (pl. helyben, haladással).
•	Lépések, járások (pl. táncos alapjárás, hintajárás, érintőjárás, keringőjárás.
•	Futások (pl. keringőfutás).
•	Szökkenések (pl. szökkenő hármaslépés).
•	Szökdelések (pl. szökdelés helyben térd- vagy saroklendítéssel.
•	Ugrások (pl. két lábról ugrás két lábra, egy lábról ugrás egy lábra, fordulattal végzett ugrások). 
•	Fordulatok (pl. egy/két lábon 180/360 fokos fordulattal).	Fizika: az egyszerű gépek működési törvényszerűségei, forgatónyomaték, reakcióerő, egyensúly, tömegközéppont.

Biológia-egészségtan: egyensúlyérzékelés, limbikus rendszer, izomérzékelés, elsősegély.	

Ritmikus Gimnasztika (lányok számára)
Az esztétikus, szép és nőies mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások. 
Célirányos előkészítő és rávezető gyakorlatok, mozgásszabályozó, mozgásalkalmazó, átállító és mozgástanuló jelleggel (testtartás, tágasság, forgásbiztonság stb.). A ritmusérzék fejlesztése, lehetőség önálló zeneválasztásra a szélsőségektől való elhatárolódás mellett.
Szabadgyakorlatok:
Tartásos és mozgásos elemek ismétlése, és új, összetett formák gyakorlása:
Lábujjállások, terpeszállások, hajlított és guggolóállások, lépő- és kilépő állások, támadó- és védőállások, lebegő- és mérlegállások, nyújtott és hajlított ülések, lebegő ülések, térdelések, térdelőmérlegek, fekvések, kéz és lábtámaszok, ujj- és kartartások és mozgások (lebegtetések, ejtések, fordítások, hullámok), statikus és dinamikus törzsmozgások és lábmozgások.
Fő mozgások gyakorlása: 
Testsúlyáthelyezések, járások, futások, szökdelések, ugrások (öt alapforma megkülönböztetése), egyensúlyhelyzetek, forgások, hullámok. Önálló bővítési lehetőség, önálló gyakorlatrészek hozzáadása a minimumhoz.
Labdagyakorlatok végzése:
Fogások, gurítások talajon és testen, labdavezetések változatos vonalon a levegőben, átadások, leütések, dobások, elkapások, labdatartások (kézzel, lábbal, térddel, nyakkal stb.), változatos szabadgyakorlati formák felhasználásával.
Önálló bővítési lehetőség, önálló gyakorlatrészek hozzáadása a minimumhoz tanári irányítással (1 perc).

AerobiK (lányok és fiúk részére)
Az aerobik kritériumainak való megfelelés fejlesztése a gyakorlás által: testtartás, a sportági jelleg – dinamikus, statikus erő, egyensúlyozás, lazaság, ruganyosság és ritmusérzék – megvalósításához szükséges előkészítő és rávezető gyakorlatok. Az aerobik kritériumainak való megfelelés fejlesztése a gyakorlás által: testtartás, mozdulatok precíz végrehajtása, szinkron a zenével és egymással. Rövid elemkapcsolatok ismétlése magas cselekvésbiztonsággal (2030 mp folyamatosan).
Egyéni és páros koreográfiák gyakorlása, differenciált bővítése önállóságra törekedve, a szükséges minimálisan követelt felhasználásával.
Aerobik bemutatók az osztályon belül. 
•	
•	Táncos mozgásformák
•	Történelmi táncok gyakorlása:
Előkészítéskor kiemelt tartalom, a tánc során a páros viszony jellemző fogása, testtartása, valamint a női és a férfi szerep jellegzetességei.	Ének-zene: ritmus és tempó.

Dráma és tánc: tánc, balett.	
Sporttáncok gyakorlása:
Csoportos táncformák – helyi tanterv szerint szabad választásban, pl. a Magyar Majorette Szövetség gyakorlatanyaga és egyszerűsített szabályai alapján; alacsony feldobások, twirling 12. szint, alacsony feldobások, botok cseréje.
Néptánc:
A magyar néptánc egyszerűbb motívumai és azok kapcsolatai (alkalmazható a Tánc és dráma kerettantervben kidolgozottak szerint).
Dunántúli ugrós és csárdás – dudálás, cifra és variációi, lengetők, bokázók, csárdás lépések, ridák, lezárók.
Kalocsai mars – fareör lépés, fércelés, lenthangsúlyos rida, keresztlengető, ugrós motívumok páros és négyes forgással.

Egyéb torna jellegű mozgásformák:
Gúlatorna, falmászás, gumiasztal, eszközös táncok stb. 
Törekedjen a tanuló a lebegőtámasszal történő ugrás végrehajtására. A lányoknál alakuljon ki a nőies tartás. Ismerjék meg a gyűrűgyakorlat technikai végrehajtását. Legyenek képesek egymásnak segítséget nyújtani.

Motoroskészség-fejlesztés
RG lányoknak: 
Előkészítő mozgások: 
Az RG-re jellemző tartásos és mozgásos gyakorlatelemek elsajátíttatása. Kar- és törzsívek, kar- és törzshullámok. 
Fő mozgások: 
Testsúlyáthelyezések különböző irányokba, különböző kar- és törzsmozgásokkal ötvözve. 
Járások végzése: 
Alapforma, guggoló-, lábujjon-, sarkon-, érintő-, hintajárások különböző kar-, láb- és törzsmozgásokkal kombinálva.  
Ritmizált lépések: 
Keringő-, rida-, zárt és nyitott hármas lépés, váltólépés, különböző kar- és törzsmozgásokkal kombinálva. 
Futások: térdemelés, sarokemelés kar-, törzsmozgással, fordulatokkal kombinálva. 
Szökdelések: sarokemeléssel, térdemeléssel, őztartással, kar- illetve törzsmozgásokkal kombinálva, fordulatokkal. 
Ugrások: sorozatugrások, olló, hajlított olló, őz, hajlított őz, terpesz, bicska, összeugrások. 
Forgások: lépőforgás, fordulatok, forgások egy lábon.
Kötélgyakorlatok: lendítések, lengetések, körzések, nyolcas körzések, áthajtások, dobások-elkapások, pörgetések különböző irányokba. 

Aerobik lányoknak, fiúknak:
Alapállás gyakorlása, 24 ütemű alaplépések gyakorlása: járás, sarokérintés, támadólépés, lábujjérintés, kitörés, térdlendítés, keresztlépés. Futás, térdlendítés szökkenéssel, saroklendítés szökkenéssel, oldallendítés szökkenéssel, lábszárlendítés szökkenéssel, terpesz-zár, sasszé, harántszökdelés. Zenére történő mozgás végzése aerobiklépésekkel: egyszerű alaplépések magas ismétlőszámmal, karmunkával, haladással. Alaplépések összekapcsolása.

Motorosképesség-fejlesztés:
RG lányoknak:
Az ízületi mozgékonyság, egyensúlyozó képességek fejlesztése. Az improvizációs képesség, esztétikai érzék fejlesztése. Nyújtó, erősítő hatású, állóképességet, ritmusérzéket, ízületi mozgékonyságot fejlesztő célgimnasztikai gyakorlatok. 

Aerobik lányoknak, fiúknak:
Ritmusképesség-fejlesztés: közismert zene kitapsolása minden ütemre, minden 1. és 5. ütemre stb. Helyben járás közben tapsolás, duplázva stb. A képességfejlesztés hozzájárul a fittség szervi megalapozásához. Az esztétikus, szép és (lányoknak) nőies mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő gyakorlatok. A hibajavítás beépítése a mindennapi gyakorlási szokásokba. Versenyszituációkon keresztül a szabályok gyakorlása, a tanultak továbbfejlesztése. A szakkifejezések ismerete és önálló használata. A segítségadáshoz szükséges nyelvi kifejezésmód használata.	Vizuális kultúra: reneszánsz, barokk.

Földrajz: Magyarország tájegységei.

Etika: társas viselkedés, önismeret, énkép, jellem, önreflexió, kooperatív munka.	
Ismeretek:
A torna szaknyelvének ismerete az életkori sajátosságoknak megfelelően. A szerek biztonságos használatához szükséges ismeretek, a segítségnyújtáshoz szükséges ismeretek. Az erőfejlesztő gyakorlatok végrehajtásához szükséges ismeretek. A torna jellegű feladatmegoldásokban alkalmazott játékok céljának tudatosítása. Házi tornaversenyek rendezésének, a verseny lebonyolításának szabályai. Egyszerűsített pontozás szabályai. A tornához tartozó sportágak szaknyelvének ismerete, az ismeretek folyamatos bővítése. A sportág sajátosságaiból adódó speciális bemelegítés alapismerete, nyújtó, lazító gyakorlatok fontosságának felismerése a sportág által megkívánt lazaság függvényében. Az erősítő és nyújtó gyakorlatok alkalmazásánál támaszkodni kell a tanulók anatómiai ismereteire. A mozgáshibák kijavításának fontossága, az önkontroll elősegítése. A célzatos erőfejlesztő gyakorlatok helyes kiválasztása. Az életkor szenzitív szakaszai és értelmezésük alapismeretei. A sportági versenyek rendezésével kapcsolatos ismeretek elsajátítása, alkalmazása a gyakorlatban az iskolai versenyek rendezésénél. Az egymásnak nyújtott segítségadás verbális és gyakorlati ismeretei, fontosságának felismerése. A segítségadáshoz szükséges nyelvezet alkalmazása, a hibajavítás megértése. A nemek megfelelő mozgásdinamikájának, esztétikájának megismerése.		
Személyiségfejlesztés:
A balesetmentes gyakorlás szabályainak betartása. Az egymásnak adott segítségnyújtás módjainak ismerete. 
Figyelem felhívása a nem megfelelő gyakorlatvégrehajtás következményeire. Az aerob munkavégzés lényege, az állóképességben betöltött szerepe. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.		
Kulcsfogalmak	Tornászos testtartás, repülő guruló átfordulás, kézenátfordulás, zsugorkanyarlati ugrás, huszárugrás, alaplendület, lefüggés, tornaverseny, pontozás. RG, hintajárás, keringőlépés, hintalépés, ridalépés, olló, őzugrás, bicskaugrás, aerobik, aerob munkavégzés, fitnesz.	

Tematikai egység	2. Atlétikai feladatmegoldások
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 30 óra	
Előzetes tudás	Az általános iskolában megismert atlétikus mozgások és a végrehajtásukhoz szükséges koordinációs és kondicionális képességek birtoklása és a mozgások jártasság szintű végrehajtása.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az atlétikai mozgások és feladatok jelentőségének megértetése a hétköznapokban. Az atlétikai mozgások szerepének és jelentőségének megértetése az egészséges életvezetést elősegítő helyzetekben.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
Szökdelő iskola: 
Haladó szökdelés egy-, páros- és váltott lábon. (Pl. haladó szökdelés bal, illetve jobb lábon térdfelrántással.)
Sorozatugrások helyből egy és váltott lábon. (Pl. helyből tízes ugrás váltott lábon, duplázó szökdelések.) Sorozatugrás, néhány lépés rásétálásból. (Pl. 4 m rásétálásból ötös ugrás váltott lábon.) Fel és leugrások 34 részes ugrószekrényre. (Pl. páros lábról felugrás az ugrószekrényre, majd vissza, folyamatosan.) Zsámolyokon, illetve azok felett történő sorozatugrások (páros és egy lábon). Átugrások 12 részes ugrószekrény felett. (Pl. néhány lépés nekifutásból elugrás az ugrólábról, a szekrény átugrása, érkezés a lendítő lábra, kifutással. A gyakorlatot bal, illetve jobb lábról is végre kell hajtani.). Lépcsőzés. (Pl. szökdelés egy lábon egyesével, 3x felfelé, 1x vissza.) 
Magasugrás: 
A felugrás és a lendítés összekapcsolása. (Pl. haladó indiánszökdelés hangsúlyozott karlendítéssel. Sorozatfelugrás háromlépésenként, érkezés az ugrólábra.) Magasugrás átlépő technikával néhány lépésből. (Ugrások gumiszalagon, magasugrólécen át bal, illetve jobb lábról is.) Magasugró versenyek meghosszabbított nekifutásból (68 lépés) bal, illetve jobb lábról. 
Távolugrás: 
Törekvés a jó ritmusú elugrásra. (Pl. néhány méteres magas-térdemelésből kifutás és elugrás.) A nekifutás technikájának alakítása. (Pl. futás közben figyelni a helyes törzstartásra, az emelt fejre.) Távolugrás elugró-zónából, rövidebb nekifutásból. Az átlépő technika mellett elkezdődik a flop-technikával való ismerkedés is. (Főleg a 15 évesek.) A nekifutás íven történő végrehajtása. A lendítés és felugrás összekapcsolása. (Például íven futásból magasugrás átlépő technikával. Vagy: köríven haladva, könnyű futásból háromlépésenként felugrás, érkezés az ugrólábra.) Flop- technika légmunkájának kialakítása. (Pl. helyből, háttal a magasugrómatracnak, páros lábról hátra felfelé felugrás a matracra, gumiszalag és magasugrólécen át is.) Magasugróversenyek átlépő technikával, flop-technikával is.
A teljes távolugró nekifutás fokozatos kialakítása. Távolugrás rövid nekifutásból, lépő technikával, gerendáról elugorva, bal, illetve jobb lábról is. A lépő távolugró technika gyakoroltatása emelt elugró helyről. Az utolsó lendítő lábas lépés helyes kivitelezése (súlypont függőleges vetületében történő, telitalpas talajfogásra oktatás). A kar és a láblendítés összekapcsolása elugráskor. (Pl. néhány lépéses nekifutásból elugrás, figyelve a gyors, megállított térd- és karlendítésre.) Távolugróversenyek rövid nekifutásból, bal, illetve jobb lábról, valamint hosszabb nekifutásból. 
Futások: 
Taposófutás, taposófutás haladással előre, háta, térdemeléses futás, térdemeléses futás előre, hátra, sarokemeléses futás előre, hátra, dzsoggolás, egyik láb térdemelés, míg a másik sarokemelést végez, térdemeléses futás csak bal karral, jobb karral, térdemeléses futás jobb vagy bal kézben nehezékkel, sarokemeléses futás jobb vagy bal lábon nehezékkel. A karmunka ritmusának és tempójának változtatásával (azonos kar és láb, karmunka csak jobb vagy bal karral, karmunka minden második, harmadik lépésre, lassú, közepes, gyors tempóban, előre és hátrafelé).
Ismerjék a tanulók a súlylökés versenyszabályait. Ismerjék és tudják a hármasugrás technikáját. Fiúk: 12 méter, lányok: 9 méter. Legyenek tisztában a pályaelhagyások következményeivel. Váljanak képessé ritmusos szökdelésre. Törekedjenek jó eredmény elérésére. Legyenek képesek a 800 méteres távok egymás utáni teljesítésére, fiúk 2:50 perc, lányok 3:05 perc alatt. Pihenőidő: 10 perc. Ismerjék meg és sajátítsák el a gátfutás technikáját. Tudatosuljon a lendítő láb szerepe és feladata a futómunkában. Legyenek képesek lendületszerzéssel szabályos becsúszás végrehajtására.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Fizika: mechanikai törvényszerűségek.

Biológia: az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
A futó-, ugró- és dobó versenyszámok szabályai.
A váltófutások szabályai. A váltózóna jelentősége.		
Személyiségfejlesztés:
Testtudat, önértékelés, önbecsülés, gondolkodás, motiváció, érzelem- és feszültségszabályozás, öröm.
A légmunkához elengedhetetlen proprioceptív érzékelés kialakítása.		
Kulcsfogalmak	Propriocepció, lendítőláb, gátfutás, szabályos becsúszás, versenyszabályok.	

Tematikai egység	3. Sportjátékok
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 80/20/ óra	
Előzetes tudás	Az általános iskolában megismert sportjátékok technikai elemeinek végrehajtásában való, durva koordinációs szintű jártasság, az alapvető taktikai megoldások ismerete, a korosztálynak megfelelő kondicionális képességek, szabályismeret.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az általános bemelegítés fontosságának tudatosítása és végrehajtásának elsajátítása a labdajáték foglalkozásokra. Sportjáték-specifikus képességfejlesztés. A labdajátékok technikai elemeinek oktatása, tökéletesítése, alkalmazás új szituációkban. A felsorolt 4 sportjátékból két szabadon választott sportjátékban készségszintű ismeretek elsajátítása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
Általános technikai, taktikai tartalmak: 
A sportágnak megfelelő alaphelyzet. Megindulás és megállás. Futás irány- és iramváltoztatással. Felugrások egy és páros lábról. Szabályismeret. – Szabálytalan technikák (lépéshiba, labdavezetési hiba). – Az ellenféllel szembeni szabálytalanságok. – Büntetések.
Kézilabda: 
Labdavezetés. Egy- és kétkezes dobásformák. Kapura lövés kitámasztással. Kapura lövés be- és felugrással. Pozíciók szerinti lövésformák (kanyarított lövés, ívelés, bedőléses, bevetődéses, vállmagasság alatti lövésformák, kanyarított lövés). Lövő- és átadócselek, átemelés, lefordulás. Elzárás - leválás. Cselezés a dobókéz felé és azzal ellentétes irányba. 7m-es dobás. Labdaszerzés (elütés, halászás). Kapus védési technikái. Védekezés ütközéssel, sáncolás. Emberfogásos és területvédekezés zárt és nyitottabb formákban, vegyes védekezési formák. Kézilabda játék.
Kosárlabda: 
Megindulás, megállás, sarkazás. Labdavezetés. Kosárra dobások álló helyből és mozgás közben. Fektetett dobás, tempódobás, hárompontos dobás, büntetődobás. Átadási, dobó- és indulócselek. Labdaszerzés (elütés, halászás), lepattanó szerzés. Emberfogásos és területvédekezés. Kosárlabda játék.
Labdarúgás: 
Labdaátvétel, labdavezetés. Rúgások társhoz és kapura belsővel, belső csüddel, teljes csüddel és külső csüddel. Büntetőrúgás. Szerelések: labda elhúzás belső csüddel, átlépős csel, hátrahúzós csel, kifordulós csel, rálépős és láblendítős csel, lövő cselek. Kapus technikák. Kispályás labdarúgás, 4:1-es, 5:1-es, 1:3:1-es, 2:1:2-es felállás, rombusz alakzat.
Röplabda: 
Kosár- és alkarérintés. Alsó és felső egyenes nyitás. Nyitásfogadás. Feladás. Sáncolás. Leütés.

Az alapvető labda nélküli technikai elemek egyre nagyobb sebességgel történő, jól koordinált végrehajtása különféle kiinduló helyzetekből és lépéskombinációkból. A labdás és labda nélküli technikák minél nagyobb sebességgel történő összekapcsolása. A kondicionális és koordinációs képességek fejlesztése a sportjátékok mozgásanyagának felhasználásával. Tesztgyakorlatok alkalmazása időre és limitált hibázási lehetőséggel. Posztok szerinti képzés. Játékok, versengések, sor- és váltóversenyek.

Kézilabda:
Technika
Labdavezetés ügyesebb, ügyetlenebb és váltott kézzel, iram- és irányváltoztatásokkal, törekedve a labda védőtől távoli oldalon tartására.  Különböző irányból és távolságból érkező labdák elkapása helyben és mozgás közben, majd pontos továbbítása levegőben és pattintott átadással is. Kapura lövések labdavezetésből és társtól kapott labdával, kitámasztással, valamint felugrással. Kapura lövések egyszerű lépéskombinációkból. Bedőlések, bevetődések, kigurulások gyakorlása először labda nélkül, később labdával. Kapura lövések a szélső pozícióból. A beálló játékos feladatainak, játéka technikai elemeinek elsajátítása. Induló és testcselek alkalmazása félaktív és aktív védővel szemben. Szabályos ütközés a támadó játékossal. A be-, ki-, szabad- és 7m-es dobások helyes végrehajtása. A kapus alapállása, helyezkedése, védése kézzel és lábbal, a szemafortechnika megismerése, gyorsindítás.
Taktika
Támadó és védő egymáshoz viszonyított helyzete, helyezkedése. Zárás-leválás szituációk gyakorlása.  Emberfogásos, egysoros (6:0) és nyitott (5:1) területvédelem, vegyes védekezési rendszerek. Rendezetlen védelem elleni támadás, lerohanás. Gyors visszarendeződés a védekezésbe. Labdás és labda nélküli helycserék, keresztmozgások. Páros és hármas kapcsolatok.

Kosárlabda:
Technika
Mély és magas labdavezetés ügyesebb, ügyetlenebb és váltott kézzel, iram- és irányváltoztatásokkal, törekedve a labda védőtől távoli oldalon tartására. Rövid és hosszú indulás, megállások, egy, illetve kettő leütés után. Labdavezetésből és társtól kapott labdával megállás és sarkazás. Különböző irányból és távolságból érkező labdák elkapása helyben és mozgás közben, majd pontos továbbítása levegőben és pattintott átadással is. Fektetett dobás labdavezetésből, kapott labdával mindkét oldalról. Tempódobás gyakorlása párokban, majd labdavezetésből a palánkra. Páros lefutásból tempódobás, a dobás után a társ feladata palánkról lepattanó labda megszerzése. Hárompontos dobások. Induló és testcselek alkalmazása félaktív és aktív védővel szemben. Büntetődobás végrehajtása.
Taktika
Emberfogásos védekezés. Védők helyezkedése a palánk és a támadó közé. Gyors ellentámadás. Páros és hármas lefutások. A második, harmadik hullám szerepe, jelentősége.

Labdarúgás:
Technika
Labdavezetés ügyesebb, ügyetlenebb és váltott lábbal, iram- és irányváltoztatásokkal, törekedve a labda védőtől távoli oldalon tartására. Különböző irányból és magasságban érkező labda átvétele lábbal, combbal, mellel. Dekázás.  Lágy és kemény passzok különböző távolságokra. Játékos passzolási és koordinációs feladatok csoportokban, több játékos együttműködésével, különböző (négyzet, rombusz stb.) alakzatokban. Átadások laposan és ívelten, különböző irányból érkező labda fejelése előre, oldalra. Fejelési gyakorlatok párokban. Megelőző szerelés, a labdaátvétel megakadályozása. Egyszerű cselek passzív és aktív védővel szemben. Szabadulás emberfogásból elfutással és testcsellel. Közeli és távoli kapura lövések helyből, labdavezetésből, valamint cselezés után. Alapvető kapustechnikák megismerése. Alaphelyzet, legördülés, vetődés, a labda elfogása, kirúgása, kigurítása.
Taktika
Párharcok különféle taktikai feladatokkal. A kispályás labdarúgás felállási formáinak megismerése. Rögzített helyzetek alkalmazása a játék során. Területnyitás és -szűkítés alkalmazása a támadásban és a védekezésben.

Röplabda:
Technika
A kosár- és alkarérintés helyes technikájának elsajátítása gumi-, majd röplabdával, egyéni és páros gyakorlatokkal. A társ által ívelve, pontosan dobott labda fej fölé játszása, elkapása, a későbbiekben annak pontos visszajátszására való törekvéssel. A labda folyamatos levegőben tartása kosár- és alkarérintésekkel. Alkar- és kosárérintések párokban, fokozatosan nehezedő feltételek mellett. A pontatlanul érkező labdához való gyors igazodás. Alsó egyenes nyitás, alacsony és normál hálómagasságnál, meghatározott célterületekre. Felső egyenes nyitás, alacsony és normál hálómagasságnál, meghatározott célterületekre. Felső egyenes nyitás – nyitásfogadás: egyéni és páros gyakorlatok. Leütés felugrással tartott és pontosan dobott labdából. Egyéni és páros sáncolás. Feladásleütés: tartott, a hálóval párhuzamosan dobott és pontosan feladott labdából. Egyéni és páros sáncolás.
Taktika
Nyitásfogadás csillagalakzatban. Forgásszabály megismerése. Helyezkedés nyitásfogadásnál. Feladás, leütés, ejtés alkalmazása a játékban. A feladó játékos szerepe a játékban. A folyamatos játékra való törekvés.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Természetismeret: mechanikai törvényszerűségek, az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
Technikai és taktikai elemek, szabályok.
A sportjátékok technikai elemei és a taktikai tartalmak szabályok szerinti működtetése a stratégiai célokhoz igazítottan.		
Személyiségfejlesztés:
Kreativitás, koncentráció.
Kreatív, konstruktív részvétel a labdajátékokban. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A fájdalomtűrő képesség, a küzdőképesség fejlesztése. A sportolói magatartásformák kialakítása.		
Kulcsfogalmak	Stratégia, taktika, taktikai gondolkodás, játékrendszer, támadási és védekezési rendszer.	

A fejlesztés várt eredményei a két évfolyamos ciklus végén	Kreatív, konstruktív részvétel a labdajátékokban. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A fájdalomtűrő képesség, a küzdőképesség fejlesztése. A sportolói magatartásformák kialakítása. A sportjátékok technikai elemeinek, taktikai tartalmak szabályok szerinti működtetése a stratégiai célokhoz igazítottan. Figyelem felhívása a nem megfelelő gyakorlat-végrehajtás következményeire. Az aerob munkavégzés lényege, az állóképességben betöltött szerepe. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Alternatív és szabadidős mozgásrendszerek	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	Motorikus képességek, mozgástapasztalatok.
Balesetmentesen végzett, kevéssé ismert, szokatlan sportmozgások.
A természetben űzhető sportok alapszabályai. 
A legfőbb balesetvédelmi és biztonsági szabályok alkalmazás szintű ismerete. 	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A helyi tárgyi feltételek függvényében legalább négy választott sportági mozgással a kívánt edzéshatás és élményszerzés elérése. 
Felkészítés az önálló vagy önszerveződő sporttevékenységek űzésére. 
A szervezet edzettségének, ellenállásának növelése a tudatosan szabadtéren tartott foglalkozásokkal. 
A testneveléssel és a sporttal kapcsolatos pozitív beállítódás, elköteleződés kialakítása az élményszerű, változatos és kötetlen foglalkozások által. 

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
A helyi tárgyi feltételek függvényében legalább négy választott sportági mozgás mozgásműveltségének fejlesztése. 
Az 58. osztályban felsorolt lehetséges sportok, vagy/és a helyi lehetőségek adta egyéb alternatív, szabadidős sportok. Az egyén által előnyben részesített, élethossziglan űzhető sportok alternatíváinak bővítése.
Előkészítés, felkészítés, képességfejlesztés
Az élményszerű, természetben végzett előkészítő és rávezető gyakorlatokkal, a természeti erők felhasználásával a szervezet alkalmazkodóképességének, az edzettségnek, fittségnek a fejlesztése. A természetben végzett önálló bemelegítés, gyakorlás  laza tanári kontrollal.
A környezettudatos viselkedés alapelveinek megismerése.
Közlekedésbiztonsági szabályok elsajátítása és betartása.
Felkészülés és együttműködés a különböző tábori lehetőségek, speciális, túra jellegű terhelések előtt és alatt.
Technika és taktika gyakorlása
Minimális helyigényű vagy kis eszközigényű sportmozgások megismerése. Az adott sportmozgás lehetőségekhez képest minél sokoldalúbb, balesetmentes elsajátítása, élményszerű gyakorlása.

Játékok, versengések, akadályok legyőzése a választott sportban, fizikai aktivitásban. A fair play szellemének és a személyes biztonságnak a szem előtt tartása minden mozgásos tevékenységben.

ISMERETEK, SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS
Az élethosszig tartó mozgásos tevékenységek számára felelős döntésekhez szükséges képességek fejlesztése.
Az egyéni képességek kibontakoztatása közösségi tevékenységek során.
Transzferáló képesség fejlesztése a sportban átélt élményeknek az élet más területén, a saját és a környezet javára történő fordítására.
Információk átadása, mások tanítása a megélt élmények, tábori tapasztalatok átadása.
Prevenciós és rekreációs tevékenységformák elsajátítása, kreatív alkalmazása.	Földrajz: időjárási ismeretek, tájékozódás, térképhasználat.

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Kooperáció, önkéntesség, szabálykövető magatartás, segítségadás, környezettudatosság, edzettség, fittség, zene, ritmusérzék, egyensúlyérzék, bátorság-vakmerőség, közlekedési szabály. 	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Egészségkultúra – prevenció	Órakeret 10 óra	
Előzetes tudás	Légző, relaxációs és testtartásjavító gyakorlatok, alapvető gerinctorna-gyakorlatok, törzsizom-erősítő gyakorlatok és ellenjavallt gyakorlatok. Az autogén tréning és a progresszív relaxáció felismerése.
Önfejlesztő mozgás, egészségtudatos szokás fogalma, gyakorlata. 
A prevenció tágabb értelmezése.
A bemelegítés, a levezetés, a szervezet lecsillapítása jelentősége, szerepe.
Tudatos baleset-megelőzés, a veszélyes helyzetek és a fenyegetettség elkerülése.
A téli időjárás jótékony hatása az egészségvédelemre.
A fájdalmak tűrése (oxigénadósság, savasodás).	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A testkultúrához tartozó, az általános műveltséget fejlesztő élettani, anatómiai – elméleti és gyakorlati – tudás megalapozottá tétele.
Az egészséges életvitel szükségleteivel kapcsolatos értékek és az egészségmegőrző szokásrendszer megerősítése.
Az élethosszig tartó sportoláshoz szükséges felelős döntések rugalmasan bővíthető információs készletének rendszerezése.	

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
Bemelegítés
Általános bemelegítő mozgássor gyakorlása (futás, hajlítások, nyújtások, lendítések stb.).
Fizikai felkészülés a sérülésmentes sporttevékenységre.
Stretching gyakorlatok bemelegítő és levezető jelleggel.
A sportági területeken tanult speciális bemelegítések ismétlése.

Edzés, terhelés
A keringési rendszer terhelése megfelelő munkapulzusérték mellett, és a pulzus idősoros mérése (nyugalmi pulzus, munkapulzus, felső érték stb.). 
Az intenzitás, ismétlésszám és a pihenőidő változtatása, hatása a terhelésre.
A fizikai fittség típusai, fejlesztési lehetőségei.
A fizikai aktivitás szintjének becslése, követése.
Részben önálló mozgásprogram-tervezés.
Testépítés – a főbb izomcsoportok izolált hatású gyakorlatai.
Gyakorlás az állapotfelmérés adataira épített célokért az edzettség fejlesztése, megőrzése érdekében – egyszerű edzéstervek a gyengeségek felszámolására.
Edzés korszerű (alternatív) eszközökkel, erőgépekkel, fitneszgépekkel.
Nemek közötti eltérések megjelenítése az edzésaktivitásban.
Gyakorlás az állapotfelmérés adataira épített célokért az edzettség fejlesztése, megőrzése érdekében.
Köredzésváltozatos mintákkal, 46 feladattal.	Biológia-egészségtan: ismeretek az emberi test működéséről, aerobterhelés, gerinc-ferdülés.	
Motoros tesztek – központi előírás szerint.
Az egészséges test és lélek megóvása.
A testsúly, testtömeg, illetve lehetőség szerint a testösszetétel mérése – összehasonlító idősoros adatrögzítés.
Stresszoldó és relaxációs gyakorlatok:
Képesség a fizikai és lelki egyensúly önellenőrzésen alapuló fenntartására.
A technikák használata a saját tanulási technikáinak tökéletesítésében.
A komputerhasználat ellensúlyozására megoldási minták gyakorlása.
 A biomechanikailag helyes testtartás kialakítását és fenntartását szolgáló gyakorlatanyag: a biomechanikailag helyes testtartás megőrzésének gyakorlatai – állandó gyakorlás a tanár és a társak kontrollja, hibajavítása mellett.

ISMERETEK, SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS
A testtartásért felelős izmok erősítését és nyújtását szolgáló gyakorlatok megfogalmazása, felismerése, helyes kivitelezése, a helytelen kijavítása.
A gerinckímélet lényegének ismerete a testnevelési és sportmozgásokban.
A házi és kerti munkák gerinckímélő módjainak ismerete.
A gerincsérülések leggyakoribb fajtáinak ismerete.
Törekvés az önmagához képest a legjobb teljesítmény elérésére, a siker átélésére, a kudarc elfogadására és az azzal való megküzdés a teljesítmény részeként értelmezése.
A saját test szemlélése, elfogadása, változásainak követése, kommunikációja mint a műveltségterületi kommunikáció része.
A serdülőkor specifikus feszültségei és érzelmi hullámzásai felismerése, és a sport általi oldás elfogadása.
Felelősségvállalás kimutatása a társak egészséges életmódja iránt.		

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Stretching, nyugalmi pulzus, munkapulzus, testépítés, köredzés, intenzitás, ismétlésszám, testtömegindex, biomechanikailag helyes testtartás, megküzdési stratégia, gerincvédelem.	

A tízedik évfolyamnak télen egy hetes sítábort szervezünk, ahol a diákok megismerkedhetnek a télisportokkal, a síelés alapjaival. 
A 11. évfolyamba lépés feltétele:
Kreatív, konstruktív részvétel a labdajátékokban. A küzdőképesség fejlesztése. A sportolói magatartásformák kialakítása. A sportjátékok technikai elemeinek, taktikai tartalmak szabályok szerinti működtetése a stratégiai célokhoz igazítottan. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.

11. évfolyam

Tematikai egység	•	Torna, RG, aerobik feladatmegoldások
Motoros készség- és képességfejlesztés: fittség, játék és versenyzés	Órakeret 20 óra
	
Előzetes tudás	A tanuló tanárai és társai javító kritikáit elfogadva, differenciáltan összeállított gyakorlatait átlagos mozgásbiztonsággal, szükség esetén segítő biztosítással hajtja végre. Az esztétikumot, fegyelmezett, feszes testtartást képes a gyakorlatai során érvényesíteni. Képes a mozgáselemek mozgásbiztonságának és a gyakorlás mennyiségének, minőségének oksági viszonyait megérteni és az adott gyakorlatra is alkalmazni. Gyengeségeit képességfejlesztéssel, gyakorlással próbálja ellensúlyozni. Gyakorlási és versenyszituációban kis tanári segítséggel, aktívan tevékenykedik.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Énkép, önismeret:
Saját képességek megismerése, önfejlesztés, önkontroll, önfegyelem, döntésképesség fejlesztése.
Esztétikai, művészeti tudatosság és kifejezőkészség:
Mozgáskultúra fejlesztése, a mozgás örömének kialakítása, mozgás és zene összekapcsolása, esztétikus megjelenés. A koordináció, a cselekvésbiztonság, a zenéhez illeszkedő mozgásritmus továbbfejlesztése a tornajellegű és táncos sorozatok során a már ismert és új elem- és motívumkapcsolatokkal is. Az esztétikus mozgás iránti igény erősítése. 
Szociális kompetencia: 
Társas aktivitás, együttműködés, odafigyelés a társakra, segítségnyújtás. A közös tervezés, kivitelezés során az asszertív kommunikáció fejlesztése. Az önállóság növelése a mozgásrendszer működtetésének más területén is: bemelegítésben, képességfejlesztésben, gyakorlásban, versenyzésben, versenyrendezésben. 
Anyanyelvi kommunikáció:
Verbális utasítások, közlések megértésének fejlesztése. 
Hatékony, önálló tanulás:
 A testedzés szükségleteinek és lehetőségeinek felismerése, az idő, a távolság és a sebesség becslése, a tapasztalatok felhasználása a feladatok végrehajtásakor. 
Testi és lelki egészség:
Egészségtudatosság, edzettség, balesetmegelőzés.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG:
Gimnasztika:
Rendgyakorlatok gyakorlása:
A korábbi évfolyamokon gyakoroltak értelemszerű használata. Állások, fordulatok állóhelyben, alakzatok, mozgások zárt rendben, alakzatváltozások variációi változatos arcvonalváltozással, fejlődéssel, szakadozással zenére.
Szabadgyakorlati alapformájú gyakorlatok végzése:
A gimnasztikai gyakorlatok végrehajtása izommunka jellege szerint (nyújtó, erősítő, ernyesztő-lazító), minden testrész mozgásaira kiterjedően – önállóan a gyakorlatok kiválasztásában, gyakorlatsorok összeállításában.
Az agonista és antagonista izmok arányos, harmonikus fejlesztése. Az aktív és passzív izomnyújtás – a hatás elkülönítése.
A gyakorlatok variálása szempontjai szerinti változatok: mozgásütem változtatása, kiinduló helyzet és kartartás változtatása, kézi szerek – theraband, gyógylabda, homokzsák stb. – alkalmazása.
816 ütemű gimnasztikai gyakorlatok, egyidejű mozgáskapcsolatok, aszimmetrikus sorozatok. 
A különböző erőadagolás változatos gyakorlatai.
Természetes mozgások gyakorlása: járások, futások, ugrások összekapcsolva a torna jellegű feladatokkal.
Páros, mikrocsoportos támaszok, emelések, egyensúlyi helyzetek kreatív felhasználása gyakorlatokban.
Mászások, függeszkedések differenciált követelménnyel, az egyéni fejlődést követő rendszeres kontrollal.
Fizikai képességeket fejlesztő gyakorlatok végzése szabadgyakorlati alapformájú és természetes gyakorlatok differenciáltan, egyénre szabottan.
Az ízületi lazaság megtartása, fokozása gimnasztikai és stretching gyakorlatokkal. Erőgyakorlatok az egyén számára optimális ellenállás leküzdésével. Anaerob állóképesség-fejlesztő eljárások a gimnasztika eszközeivel. Az egyensúly gyakorlatai: dinamikus gyakorlatok állásban, térdelésben, guggolásban, ülésben, fekvésben forgómozgásokkal, sorozatban. Az esztétikus mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások.	Fizika: egyensúly, mozgások, gravitáció, szabadesés, szögelfordulás.

Biológia-egészségtan: az izomműködés élettana. 	
Akrobatikus gyakorlatok – talajtorna:
Tartásos gyakorlatelemek gyakorlása: tarkóállás, fejállás, kézállás, mérlegek kéztámasszal, mérlegállások, spárgák, hidak, mozgásos gyakorlatelemek gyakorlása: bukfencek különböző irányokba, tarkóbillenés, fejenátfordulás, kézenátfordulás oldalt, vetődések, átguggolások, átterpesztések, lábkörzések, dőlések, felállások egységesen az alapformában és differenciáltan a variációkban, az elemek mennyiségének és nehézségi fokának továbbfejlesztése differenciáltan.
Akrobatikus gyakorlatok – műszabadgyakorlat:
Gyakorlás során az egyéni optimum, önálló bővítés megjelenítése az elemkapcsolatokban, sorozatokban.
Az esztétikus és harmonikus előadásmód (feszítések, fejtartás, válltartás, spicc) mint minőségi elvárás jelenik meg a hibajavítás, ismétlések során.
Akrobatikus gyakorlatok – társas talajtorna:
Páros és mikrocsoportos gyakorlatok önálló összeállítása 
cselekvésbiztos szinten elsajátított talajtorna elemek kreatív felhasználásával, a szükségesen beépített segítségadást tartalmazva.

Szertorna fiúk számára:
A helyi tantervben meghatározott szeren vagy szereken történik: egységesen az alapformában, differenciáltan a variációkban és az elemek mennyiségében és nehézségi fokában, egyénre szabott segítségadással társak és/vagy tanár közreműködésével, önálló tervezéssel és gyakorlással.
Talaj:
A mozgások irányát tekintve is sokfélék a gyakorlatok a talajtornában, hiszen előre, hátra, oldalt egyaránt végezhetők gyakorlatok, de a test hosszúsági tengelye körül különböző mértékű elmozdulások is történhetnek, támasszal és szabadon egyaránt. 
Talajtornához a következő mozgáscsoportok motoros tulajdonságainak fejlesztésére, automatizált készségek elsajátítására és azok összecsiszolására van szükség:
•	összekötő elemek (gimnasztikus elemek);
•	egyensúlyi elemek;
•	hajlékonysági elemek (tulajdonképpen a különböző ízületek mozgáshatárainak maximális vagy ahhoz közeli kiterjedését foglalják magukban);
•	erőelemek;
•	akrobatikus ugrások;
•	akrobatikus ugrások sorozatban.		
Korlát:
Terpeszülés, harántülés, nyújtott támasz, hajlított támasz, oldaltámaszok, lebegőtámasz, lebegő-felkartámasz, felkarfüggés, alaplendületek támaszban és felkarfüggésben, beterpesztések, terpeszpedzés, támlázás, szökkenés, fellendülés előre terpeszülésbe, felkarállás, felugrás beterpesztéssel támasz ülőtartásba, vetődési leugrás, kanyarlati leugrás.
Nyújtó: 
Kelepfelhúzódás támaszba, alaplendület, lendület előre 180 fokos fordulattal, ellendülés, alálendülés, kelepforgások, térdfellendülés, billenés, támaszból homorított leugrás hátra, alugrás, nyílugrás.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Függeszkedés, mászás, és függeszkedésben szökkenés két kötélen.
•	Bordásfalon vándorfüggeszkedés hajlított függésben, fölfelé-lefelé.
•	Függésben karhajlítás, hajlított karú függésbe.
•	Függésben karhajlítás és láblendítés előre.
•	Függésből kelepfelhúzódás támaszba.
•	Függésben a kis lendület hátulsó holtpontján karhajlítás.
•	Fogásigazítás gyakorlása. 
•	Függésben, kétirányú, közel nyújtott testű, ingamozgásszerű lendület.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, lendület, alaplendület.
Változatok, kapcsolatok:
•	Alaplendület fordulattal.
•	Kelepfellendülés.
•	Fellendülés hátra támaszba.
•	Eresztett szaltó.
Gyűrű:
Kéz- és lábfüggések, függések, lefüggések, mellső függőmérleg, hajlított támasz, nyújtott támasz, alaplendület, lendületvétel, húzódás-tolódás támaszba, vállátfordulás előre, homorított leugrás, leterpesztés hátra.
•	Kétirányú, közel nyújtott testű ingamozgásszerű lendület függésben, ahol a dinamikus erőkifejtés révén a gyűrűkarika is, mint forgástengely előre-hátra mozog. 
•	Mozgásos elem, lendületi elem, lendület, alaplendület.
Változatok, kapcsolatok:
•	Lendület előre-hátra támaszba.
•	Vállátfordulás előre-hátra.
•	Lendület előre lebegőfüggésbe.
•	Hátralendületből „homorított” leugrás
•	Leterpesztés hátra.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Csípőhajlítás-nyújtás tarkóállásban.
•	Talajon tarkóállásból billenés magasított szőnyegre.
•	Fejbillenés.
•	Billenés nyújtón.
•	Felkarbillenés korláton.
Ugrás:
A megfelelő technikai végrehajtáshoz közeledve egyre többet kell ugrani a szabályok által meghatározott érkezési helyre, hogy időben kialakuljon azon motoros és pszichés tulajdonságok együttese, amely az eredményes bemutatáshoz szükséges.
Felguggolás a szerre, leugrás függőleges repüléssel.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon ugrások lábról a kézre (pl. nyusziugrás, „sánta róka”).
•	Mélybeugrás különböző magasságú szerekről (bordásfal, szekrény).
•	Talajon felugrás karlendítéssel mellső rézsútos magastartásba, érkezés hajlított állásba, karleengedéssel oldalsó magastartásba. 
•	Az előző feladat guggolótámaszból indítva. 
•	Talajról felguggolás szekrény felsőrészre vagy zsámolyra, és homorított leugrás.
Változatok, kapcsolatok (hosszába vagy keresztbe állított ugrószekrényen).
•	Felguggolás lebegőtámaszon keresztül.
•	Felugrás különböző feladatokkal (pl. lábterpesztések, fordulatok, forgások.
Lólengés:
A lógyakorlatok oktatása során a helyes mennyiségű munka biztosítása, valamit a sok hiábavaló kísérlet kiküszöbölése érdekében szükséges, hogy mindig az adott követelményeknek megfelelő kiegészítő szert használjunk, melynek megválasztása tervszerű, tudatos munkát igényel.
•	A lógyakorlatok alapvető elemcsoportjai:
•	Felugrások.
•	Ingalendületek terpesztett lábbal.
•	Körmozgások terpesztett lábbal.
•	Körmozgások páros lábbal.
•	Egyéb (pl. támla).
•	Leugrások.

Szertorna lányok számára:
Gerendán:
Állások, térdelések, ülések, fekvések, térdelőtámaszok, mérlegek, guggolótámaszok, fekvőtámaszok, támaszban átlendítés, belendítés, hasonfekvésből emelés fekvőtámaszba, térdelőtámaszba, fordulatok állásban, guggolásban. szökdelések, lábcserék, felugrás egy láb át- és belendítéssel, homorított leugrás, terpesz csukaugrás.
A gerendagyakorlatok alapvető elemcsoportjai:
(A gimnasztikus elemek és a táncos mozgásformák csoportosítását a talajgyakorlatoknál mutatjuk be.)
•	Gyakorlatkezdések (felugrások).
•	Testhelyzetek (statikus egyensúlyi helyzetek):
•	állások, guggolások, térdelések, ülések, fekvések, fekvőtámaszok;
•	mérlegek;
•	spárgák;
•	tarkóállások, fejállások, kézállások.
•	Preakrobatikus elemek (gurulások, fellendülések).
•	Akrobatikus elemek:
•	ugrások;
•	fordulatok, forgások;
•	gurulások, átfordulások, szabadátfordulások.
•	Leugrások.
Mellső oldalállásból lábbelendítés oldalülésbe (68. képsorozat).
Elnevezés, csoportosítás:
•	Mellső oldalállásból felugrás, egylábas belendítéssel oldalra, haránt oldalülő támaszba.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, lendítés, belendítés, egy lábbal végzett belendítés, egyenoldalú belendítés.
Felemáskorláton:
Támaszok, harántülés, térdfüggés, fekvőfüggés, függőtámasz, függésből lendítés, átguggolás, átterpesztés fekvőfüggésbe, pedzés, lendület előre-hátra függésben, támaszban lendület lebegőtámaszba, kelepfellendülés támaszba, fordulat fekvőfüggésben, térdfellendülés, guggoló függőállásból fellendülés támaszba, támaszból átfordulás előre fekvőfüggésbe, felugrás támaszba, felugrás függésbe, leugrás támaszból, alugrás, nyílugrás.
•	Függésben lábemelések előre-hátra.
•	Lábemelések fej fölé bordásfalon, kötélen és nyújtón.
•	Csípőhajlítás és nyújtás talajon, illetve bordásfalnál.
•	Fogásigazítás gyakorlása.
•	Karhúzással, térd- és csípőnyújtással párosuló hátra-felfelé irányuló fellendülés támaszba.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, fellendülés.
•	Mászás bordásfalon, kötélen.
•	Guggoló függőállás bordásfalon, fogás fejmagasságban, térdnyújtással törzsdöntés előre, majd csípőnyújtással és karhúzással emelkedés függőállásba.
•	A felemáskorlát alsó korlátja előtt függőállás és 23 szökdelés után felugrás támaszba.
•	Az előző feladat, de a felugrást követően csípőhajlítással és nyújtással ellendülés lebegőtámaszba.
•	Támaszban lábbelendítés vagy átlendítés a karfa felett.
•	Ellendülés támaszba, kelepforgás hátra.
Bemelegítés a torna gyakorlásához, egyénileg összeállított mozgássor, együttes bemelegítés az önálló mozgássorral.
Ugrás:
Gyakorlás és kontroll a tanuló előzetes tudása és testalkata figyelembevételével! Az általános iskolában tanultak továbbfejlesztése, az első és második ív növelése. 
Gurulóátfordulás előre, hosszába állított szeren:
•	Felugrást követő gurulóátfordulás előre a szeren.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, ugrás, felugrás, gurulóátfordulás előre.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon bukfenc előre.
•	Talajon fekvőtámaszból, majd több részes, hosszába állított szekrényen kézzel támaszkodva bukfenc előre.
•	Gurulóátfordulás szekrényen, érkezéssel a talajra.
•	Magas fekvőtámasz (láb az ugródeszkán, támasz oldalt, a szekrény közelebbi végén. Szökdeléssel az ugródeszkán gurulóátfordulás előre a szekrényen.
Terpeszátugrás:
•	Lendületszerzésből páros lábú elugrás, két repülési ív között a szeren végrehajtott lebegőtámaszos átugrás, a támasz után pillanatnyi lábterpesztéssel.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, ugrás, átugrás, lebegőtámaszos átugrás, terpeszátugrás.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon fekvőtámaszban csípőrugózással elugrás és lábterpesztés a karon kívülre.
•	Kismacskaugrás.
•	Terpeszátugrás keresztbe állított zsámolyon.
•	Guggolótámasz, magastartás, ugrás előre a deszkára lebegőtámaszba, váll-lökés lábterpesztéssel, érkezés az ugródeszka elé hajlított terpeszállásba, karemeléssel oldalsó középtartásba.
•	Nyusziugrás, terpeszállás törzsdöntésbe, karlendítéssel magastartásba.
•	Fekvőtámasz hosszába állított szekrényen, csípőrugózásból váll-lökés, majd átterpesztés után leérkezés hajlított állásba, karemeléssel oldalsó középtartásba.
Talaj:
Gyakorlás során az egyes elemek és elemkapcsolatok mellett a képességeknek megfelelő akrobatikus sorozatok, gimnasztikai sorozatok, vegyes sorozatok, valamint a tornaszabály szerint előírt gyakorlatok elsajátítása.
Az akrobatikus sorozat esetében az elemek folyamatos, lépés nélküli következése, a gimnasztikai elemek esetében az elemek között egy lépésbetoldással, ha az elem technikája ezt kívánja.
A legtöbb akrobatikus elem elsajátítása változatos rávezető eljárásokkal:
•	A szakszerű segítségadás a leghatékonyabb módja a rávezető gyakorlatoknak.
•	A kényszerítő helyzet (például: bordásfal, magasabb felület építése szőnyegből, zsámolyból, ugrószekrényből, szőnyegre rajzolt jelek) megkönnyíti, szinte rákényszeríti a tanítványt a technikailag helyes végrehajtásra.
•	A technikai tökéletesítés érdekében a nehezített körülmények közötti gyakorlást alkalmazása is szükséges (például: fejen átfordulás alacsonyabb helyről magasabb helyre).

Ritmikus Gimnasztika (lányok számára)
Az esztétikus, szép és nőies mozgásokat, alakformálást, minőségi interpretálást segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások megismerése, gyakorlása. A testtartás, tágasság, forgásbiztonság kiemelt továbbfejlesztése. A ritmusérzék továbbfejlesztése, lehetőség az önálló zeneválasztásra, a szélsőségektől való elhatárolódás mellett. Önálló bővítési lehetőség, önálló gyakorlatrészek hozzáadása a minimumhoz, páros és csoportos interpretációk támogatása.
Szabadgyakorlatok:
A 9–10. osztályban begyakorolt, előkészítő tartásos és mozgásos elemek és fő mozgások alapformáinak ismétlése és új, összetett formák gyakorlása. 
Kötélgyakorlatok gyakorlása:
Egyszerű és keresztezett áthajtások, ugrások és fordulatok áthajtások közben, kötélforgatások, test körül és köré, kötélmozgatások egy kézzel, kötéldobások és elkapások, kötélkörzések függőleges és vízszintes síkban.
Karikagyakorlatok gyakorlása:
Ugrások és fordulatok karikamozgatás közben, karikaforgatások és átadások egyik kézből a másikba test körül és köré, karikadobások és elkapások, karika áthajtások, karikapörgetések talajon és levegőben, karikakörzések függőleges és vízszintes síkban.
Minimumkövetelmény: 1012 elemből álló elemkapcsolat begyakorlása zenével – a zene ritmusának, dinamikájának megfelelve, ideje 3545 mp.	Művészetek: az esztétika fogalma. 	
Aerobik
A sportági jelleg – dinamikus, statikus erő, egyensúlyozás, lazaság, ruganyosság és ritmusérzék – megvalósításához szükséges előkészítő és rávezető gyakorlatok.
Az aerobik kritériumainak való megfelelés fejlesztése a gyakorlás által: testtartás, mozdulatok precíz végrehajtása, szinkron a zenével és egymással. Aerobikbemutatók az osztályon belül és iskolai szinten egyszerűsített szabályokkal: művészi hatás – esztétikum kidolgozása, kivitel – testtartás, mozdulatok biztonságos végrehajtása, nehézség – dinamikus elemek és statikus erőelemek megfelelő mennyisége és a megvalósítás minősége, gyakorlat felépítése – erőelemek, ugrások és egyensúlyi elemek arányának, sorrendjének értékelési szempontrendszerében jártasság szerzése. Minimumkövetelmény: részvétel egy csoportos aerobik gyakorlatban az egyszerűsített szabályoknak megfelelően.

Táncos mozgásformák
Sporttáncok gyakorlása:
A Magyar Divat- és Sporttánc Szövetség rendszeréhez tartozó, illetve ehhez a rendszerhez kapcsolódó rokon táncok (sztepp, show, akrobatikus, electric boogie, salsa, diszkó, hip-hop, break, mambo, bugg, blues, modern, swing stb.) mozgásrendszerének iskolai alkalmazása a helyi lehetőségek szerint, a helyi tantervben rögzítetten.
Előkészítő tréning és motívumok gyakorlása, motívumkapcsolatok.
A páros viszony jellemző testtartása, a női és a férfi szerep jellegzetessége a tánc során. 
Csoportos táncformák, pl. a Magyar Majorette Szövetség gyakorlatanyaga és egyszerűsített szabályai alapján.
Történelmi táncok gyakorlása:
Palotás és keringő – 56 motívumból álló rövid koreográfia.
Néptánc gyakorlása:
A magyar néptánckincs egyszerűbb motívumai és azok kapcsolatai a Tánc és dráma kerettantervben kidolgozottak szerint.
Szatmári verbunk és csárdás alapmotívumok. Ugrós táncok.
Egyéb torna jellegű és táncos mozgásformák:
A torna jellegű kondicionális és koordinációs képességek és készségek alkalmazása más – a helyi lehetőségek szerint a helyi tantervben rögzített – mozgásrendszerekben.
Gúlatorna, falmászás, gumiasztal, néptánc, eszközös táncok, utcai táncok stb. 

Mozgásműveltség: 
Törekvés a lebegőtámasszal történő ugrás végrehajtására. A nőies tartás kiakaulása. A gyűrűgyakorlat technikai végrehajtása. Képesség a segítségnyújtásra.

Motoroskészség-fejlesztés:
RG lányoknak:
Előkészítő mozgások: az RG-re jellemző tartásos és mozgásos gyakorlatelemek elsajátíttatása. Kar- és törzsívek, kar- és törzshullámok. 
Fő mozgások: testsúlyáthelyezések különböző irányokba, különböző kar- és törzsmozgásokkal ötvözve. 
Járások végzése: alapforma, guggoló-, lábujjon-, sarkon-, érintő-, hintajárás . Járások különböző kar-, láb- és törzsmozgásokkal kombinálva.  
Ritmizált lépések: keringő-, rida-, zárt és nyitott hármas lépés, váltólépés, különböző kar- és törzsmozgásokkal kombinálva. 
Futások: térdemelés, sarokemelés kar, törzsmozgással, fordulatokkal kombinálva. 
Szökdelések: sarokemeléssel, térdemeléssel, őztartással, kar-, illetve törzsmozgásokkal kombinálva, fordulatokkal. 
Ugrások: sorozatugrások, olló, hajlított olló, őz, hajlított őz, terpesz, bicska, összeugrások. 
Forgások: lépőforgás, fordulatok, forgások egy lábon. 
Kötélgyakorlatok: lendítések, lengetések, körzések, nyolcas körzések, áthajtások, dobások-elkapások, pörgetések különböző irányokba. 

Aerobik lányoknak, fiúknak: 
Alapállás gyakorlása, 24 ütemű alaplépések gyakorlása: járás, sarokérintés, támadólépés, lábujjérintés, kitörés, térdlendítés, keresztlépés. Futás, térdlendítés szökkenéssel, saroklendítés szökkenéssel, oldallendítés szökkenéssel, lábszárlendítés szökkenéssel, terpesz-zár, sasszé, harántszökdelés. Zenére történő mozgás végzése aerobiklépésekkel: egyszerű alaplépések magas ismétlőszámmal, karmunkával, haladással. Alaplépések összekapcsolása.

Motorosképesség-fejlesztés: 
RG: Az ízületi mozgékonyság, egyensúlyozó képességek fejlesztése. Az improvizációs képesség, esztétikai érzék fejlesztése. Nyújtó, erősítő hatású, állóképességet, ritmusérzéket, ízületi mozgékonyságot fejlesztő célgimnasztikai gyakorlatok. 

Aerobik: Ritmusképesség-fejlesztés: közismert zene kitapsolása minden ütemre, minden 1. és 5. ütemre stb. Helyben járás közben tapsolás, duplázva stb. Az esztétikus, szép és (lányoknál) nőies mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő gyakorlatok. A hibajavítás beépítése a mindennapi gyakorlási szokásokba. Versenyszituációkon keresztül a szabályok gyakorlása, a tanultak továbbfejlesztése. A szakkifejezések ismerete és önálló használata. A segítségadáshoz szükséges nyelvi kifejezésmód használata.	Ének-zene: tempó, ritmus.

Művészetek: romantika, modernitás.	
Ismeretek: 
A torna szaknyelvének ismerete az életkori sajátosságoknak megfelelően. A szerek biztonságos használatához szükséges ismeretek, a segítségnyújtáshoz szükséges ismeretek.  Az erőfejlesztő gyakorlatok végrehajtásához szükséges ismeretek. A torna jellegű feladatmegoldásokban alkalmazott játékok céljának tudatosítása. Házi tornaversenyek rendezésének, a verseny lebonyolításának szabályai. Egyszerűsített pontozás szabályai. A tornához tartozó sportágak szaknyelvének ismerete, az ismeretek folyamatos bővítése. A sportág sajátosságaiból adódó speciális bemelegítés alapismerete, nyújtó, lazító gyakorlatok fontosságának felismerése a sportág által megkívánt lazaság függvényében. Az erősítő és nyújtó gyakorlatok alkalmazásánál támaszkodni kell a tanulók anatómiai ismereteire. A mozgáshibák kijavításának fontossága, az önkontroll elősegítése. A célzatos erőfejlesztő gyakorlatok helyes kiválasztása. Az életkor szenzitív szakaszai és értelmezésük alapismeretei. A sportági versenyek rendezésével kapcsolatos ismeretek elsajátítása, alkalmazása a gyakorlatban az iskolai versenyek rendezésénél. Az egymásnak nyújtott segítségadás verbális és gyakorlati ismeretei, fontosságának felismerése. A segítségadáshoz szükséges nyelvezet alkalmazása, a hibajavítás megértése. A nemek megfelelő mozgásdinamikájának, esztétikájának megismerése.
Az aerob munkavégzés lényege, az állóképességben betöltött szerepe. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.		
Személyiségfejlesztés:
A balesetmentes gyakorlás szabályainak betartása. Az egymásnak nyújtott segítségadás fontosságának felismerése.
Figyelem felhívása a nem megfelelő gyakorlat-végrehajtás következményeire. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. 		
Kulcsfogalmak	Tornászos testtartás, repülő guruló átfordulás, kézenátfordulás, zsugorkanyarlati ugrás, huszárugrás, alaplendület, lefüggés, tornaverseny, pontozás. RG, hintajárás, keringőlépés, hintalépés, ridalépés, olló, őzugrás, bicskaugrás, aerobik, aerob munkavégzés, fitnesz.	

Tematikai egység	2. Atlétikai feladatmegoldások
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 20 óra
	
Előzetes tudás	A 9–10 évfolyamon elsajátított atlétikai mozgások helyes technikai kivitelezése (pontos, dinamikus, koordinált).	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az atlétika mozgások napi rendszerességgel történő végrehajtása. Az egészséges életvezetésben alkalmazott kondicionális és koordinációs képességek tudatos fejlesztése, szinten tartása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
Járás: 
Az emberi természetes járás mintájának megfelelően. A talp különböző felületein: sarkon, lábujjhegyen stb. –a mozgásban résztvevő boka-, térd-, csípőízületek részleges vagy teljes blokkolásával. A karmunka részleges vagy teljes blokkolásával könyök-, vállízületben. 
Szökdelés: 
Bokasúly az egyik lábon. Bokasúly az ugró lábon és a lendítő kar egyikén. A mozgásban résztvevő boka-, térd-, csípőízületek részleges vagy teljes blokkolásával. A karmunka részleges vagy teljes blokkolásával könyök-, vállízületben. 
Magasugrás: 
A nekifutás alakítása (pl. íven futások, a léc előtt történő elfutások gyakorlása). A felugrás dinamikájának alakítása. A felugrás – lendítés összhang kialakítása. (Pl. Sorozatfelugrások gátak felett. „Akasztófázás”- magasan elhelyezett teniszlabda elütése 3,5,7 lépéses nekifutásból. Magasugrás átlépő technikával, egyenes irányú nekifutással. Magasugrás íven történő nekifutással, átlépő technikával. Néhány lépésből gyors flop-szerű felugrás a magasugróléc előtt.) A légmunka javítása. (Helyből, háttal, páros lábról felugrás a magasugrómatracra gumiszalag, magasugrólécen át.) Versenygyakorlatok. (Lépéspáronként növelt nekifutásból, íven átlépő technikával. Rövid és teljes nekifutásból, flop-technikával magasugróversenyek.)
Távolugrás: 
A teljes nekifutás kialakítása. (A nekifutás technikájának formálása: magas csípőhelyzet, egyenes törzs, szélesebb karmozgás. A nekifutás hosszának fokozatos növelése.). A nekifutás ritmusának javítása. Elugrással egybekötött nekifutás gyakorlás. A nekifutás utolsó 35 lépésének további javítása. A lépő távolugró technika fejlesztése. Rövid nekifutásból elugrás, törekvés az elugróláb hátul hagyására, a „sodródási szakasz” megtartásával.) 
Felugrás: 
A karmunka ritmus- és tempójának változtatásával (azonos kar és láb, karmunka csak jobb vagy balkarral, karmunka minden második, harmadik lépésre. Lassú közepes, gyors tempóban, előre és hátrafelé. 
Futások: 
Taposófutás, taposófutás haladással előre, háta, térdemeléses futás, térdemeléses futás előre, hátra, sarokemeléses futás előre, hátra, dzsoggolás, egyik láb térdemelés, míg a másik sarokemelést végez, térdemeléses futás csak bal karral, jobb karral, térdemeléses futás jobb vagy bal kézben nehezékkel, sarokemeléses futás jobb vagy bal lábon nehezékkel. Kitartó futások 3500 méteren, ritmusváltásokkal. Gyors futások 25 méteres távon, rajtgyakorlatokkal különböző kiinduló helyzetekből. 
400 méter teljesítése sorozatban, fiúk 62,00 másodperc, lányok 72,00 másodperc alatt, 8 perc pihenővel.
Dobások: 
Egy- és kétkezes dobások 2,5 kilogrammos medicinlabdával. Dobások két kézzel 2 kilogrammos labdával távolságra. Dobások egy kézzel 1 kilogrammos labdával, távolságra törekvéssel. Dobások hason- és hanyattfekvésből 3 kilogrammos, 4 kilogrammos medicinlabdával. Gerelyhajítás 57 lépés lendületszerzésből, beszökkenéssel. Súlylökés háttal felállásból, becsúszással.
Versenyek. Legyenek képesek a lendületszerzés sebességét átvinni az ugrások nagyságára. Ismerjék meg a gerelyhajítás alapjait. Ívhelyzet kialakítása, dobóterpesz kialakítása. Ismerjék futás közben a ritmusváltások jelentőségét. Törekedjenek a győzelemre versengések közben. Rendelkezzenek a sorozatszökdelések végrehajtásához elengedhetetlen láberővel. Tudatosan alkalmazzák a ritmusváltásokat az állóképességi futó munkájukban. Legyenek képesek a dobások helyes technikai végrehajtására.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Természetismeret: mechanikai törvényszerűségek, az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
Az atlétikai mozgások végrehajtását befolyásoló biomechanikai törvényszerűségek.
Annak felismerése, hogy a feladatok során mely biomechanikai törvények befolyásolták a helyes kivitelezést.		
Személyiségfejlesztés:
Testtudat, önértékelés, önbecsülés, gondolkodás, motiváció, érzelem- és feszültségszabályozás, öröm.
Az atlétikai feladatok és mozgások napi jellegű előfordulása a hétköznapi életvitel során egészségmegőrzés jelleggel.		
Kulcsfogalmak	Lassú, közepes, gyors tempó, sodródás, egészségmegőrzés, biomechanikai törvény.	

Tematikai egység	3. Sportjátékok
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 60 óra
	
Előzetes tudás	A középiskola 9–10. osztályában megismert sportjátékok technikai elemei, taktikai megoldásai, szabályaik ismerete.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A sportjáték-specifikus képességek erősítése. képesség kialakítása önszervező, önálló játék lebonyolítására. A játék vezetésének megismerése és gyakorlása. A sportoláson keresztül megszerzett személyiségvonások jelentőségének tudatosítása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
A korosztály mozgásműveltségi tartalma teljesen megegyezik a középiskola 910. évfolyamán megismertekkel.
A sportjátékok korábban megismert teljes mozgásanyagának komplex javítása. A játékkészség képességhátterének intenzív együttes javítása, olyan speciális képességfejlesztő gyakorlatok alkalmazásával, melyek folyamatosan biztosítják az alkalmazott taktikai tartalmú technikai elemek minél magasabb színvonalú végrehajtását. Különös figyelem fordítása a törzs izomzatának folyamatos fejlesztésére, a gyorsasági erőfejlesztésre, a láb gyorserejének, ugróképességének növelésére, az alap-állóképesség fokozására. A koordinációs képességek, az ügyesség körkörösen bővülő képzésével, a technika tökéletesítésével, valamint az erő-dinamikai feltételrendszer folyamatos fejlesztésével lehetővé kell tenni a korosztályra jellemző általános játékiram fejlesztését.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Természetismeret: mechanikai törvényszerűségek, az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
Taktika, stratégia, szabályok, síp- és karjelzések.
A sportjátékok magas szintű űzéséhez szükséges motoros képességek. Önálló alapszintű játékvezetés.		
Személyiségfejlesztés:
Siker, kudarc, kitartás, önfegyelem, önkritika, tolerancia.
A sportjátékok fizikai, szellemi és érzelmi hatásainak önálló megfogalmazása. A képzési tartalmak lényeglátó felfogása. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A hiányosságok felismerése, a hibák önkritikus szemlélete, és a pozitív megoldásra való törekvés kialakítása. A sportolói magatartásformák kialakítása.		
Kulcsfogalmak	Edzettség, kondicionális képesség, koordinációs képesség, aerob, anaerob, versenyzés, versenysport, szabadidősport, streetball, strandkézilabda, strandröplabda, rekreáció, egészség, stressz, dopping.	

A fejlesztés várt eredményei a három évfolyamos ciklus végén	A sportjátékok fizikai, szellemi és érzelmi hatásainak önálló megfogalmazása. A képzési tartalmak lényeglátó felfogása. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A hiányosságok felismerése, a hibák önkritikus szemlélete és a pozitív megoldásra való törekvés. A sportolói magatartásformák betartása. Ismerje fel a tanuló, hogy az feladatok során mely biomechanikai törvények befolyásolják a helyes kivitelezést. Az atlétikai feladatok és mozgások napi jelleggel történő végzése a hétköznapi életvitel során egészségmegőrzés jelleggel. Az aerob munkavégzés lényegének, az állóképességben betöltött szerepének ismerete. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Alternatív és szabadidős mozgásrendszerek	Órakeret 8 óra	
Előzetes tudás	Az adott sportmozgás technikájának ismerete.
A test feletti uralom szokatlan, új mozgásszituációkban.
A baleseti kockázatok mérlegelése.
Az adott alternatív sportmozgáshoz szükséges edzésmódszertani és balesetvédelmi alapfogalmak, eljárások.
Szabadban, teremben, spontán helyzetben végezhető egyéni, társas, csoportos mozgásformák.
Az edzéshatáshoz szükséges ingerek nagysága és gyakorisága, a pihenő idő jelentősége.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A rekreációs életviteléhez szükséges sportági, élettani, edzéselméleti ismeretek megszerzése. Az önállóan kezdeményezett társas vagy csoportos sportolás szervezési és lebonyolítási ismeretek, jártasságok megszerzése. A testnevelés újszerű tartalmakkal történő gazdagítása, az iskolai létesítményen belüli és tágabb környezetében lévő lehetőségek kihasználása sportolásra. A felnőtt kor sportos életviteléhez újabb sportágak megismerése, családi és csoportos öntevékeny sportoláshoz szükséges szervezési és rendezési ismeretek megszerzése. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
A helyi tárgyi feltételek függvényében legalább négy választott sportági mozgás mozgásműveltségének fejlesztése. 
A szabadidő, ill. alternatív sportok rendszerben kezelése. A helyi tantervben választott alternatív sport technikai, taktikai, gyakorlási, edzési és versenyzési rutinjának kialakítása, a hozzátartozó eszközök, technikák és veszélyek kezelése.
A szabadtéri formák hangsúlyának megerősítése. Edzés a természet erőivel  játszóterek, szabadidő-központok bevonása, az adottságok kihasználásával jégpálya készítése.
Újszerű mozgásfeladatok kihívásainak való megfelelés, pl. a közlekedés-biztonság területén a kerékpározás kultúráját szem előtt tartva.
Sportolás közben a rutinok megerősítése a zöldfelület megóvásában, a tájhasználatban, az épületek megóvásában és az energia, a vízhasználat, a dohányzás elleni küzdelem és a hulladékgyűjtés, újrahasznosítás területén.
A családi, baráti, munkahelyi csoportos és öntevékeny sportolásra való felkészítés, az önszerveződéshez szükséges ismeretek, jártasságok megszerzése. Társaságban is jól alkalmazható mozgásos kreatív, kommunikációs és kooperációs játékok tárházának bővítése.
A többfunkciós helyi lehetőségek, eszközök bevonása a tartalmi változatosság biztosításához (természetes akadályok, ügyességi versenyek a környezet adta kihívások legyőzése).
Egyszerű (akár saját készítésű) eszközökkel szerény térigényű mozgásformák elsajátítása (ugrókötelezés, asztalitenisz, lengőteke, tollaslabda, minitrambulin, gúlagyakorlatok stb.)

ISMERETEK – SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS
Szabályismeret és baleset-megelőzési információk a helyi tantervben kidolgozott alternatív sportok területén.
A helyes öltözködés és folyadékfogyasztás a szabadtéren végzett sportolás során.
A környezettudatos magatartás, a testmozgások során az egyénnek önmagával, társaival és a természettel való harmonikus kapcsolata kialakítása. 
A táborozási eszközrendszer megismerése, használatában jártasság szerzése (tájfutás, tájoló és térkép használata, sátorverés, vízitúra, vándortábor stb.).
Egy választott alternatív sportágban a világ-elit teljesítményének ismerete.	Biológia-egészségtan: élettan.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Rekreáció, edzettség, fittség, jó közérzet, teljesítőképesség, újrahasznosítás, példamutatás; környezettudatos természet- és építettkörnyezet-használat.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Középszintű érettségire való felkészítés	Órakeret 72 óra	
Előzetes tudás		
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tanulók felkészítése a középszintű érettségi szintjének megfelelő teljesítésére a különböző sportágak kiválasztott anyagaiból. Lásd a középszintű érettségi anyagának melléklete.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
Bemelegítés
Általános és sportágspecifikus bemelegítő mozgásanyag feladatmegoldásai, kezdetben egyénileg, párban a tervezés, szervezés, levezetés, értékelés megvalósítása.
A labdajátékhoz, tornához, futáshoz, ugráshoz, dobáshoz, küzdéshez kapcsolódó bemelegítések általános és speciális jellemzőinek, mozgásainak elkülönítése szóban és gyakorlatban egyaránt.

	Biológia-egészségtan: anaerob terhelés, az idegrendszer működése, a keringési rendszer működése, glikolízis, terminális oxidáció.

Fizika: egyszerű gépek, erő, munka.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Sportágspecifikus bemelegítés, mozgásterjedelem, intervallumos, ismétléses, tartós és ellenőrző módszer, terhelés-pihenés egyensúlya, progresszív relaxáció, ingernagyság, ingergyakoriság, gerinckímélet, relaxáció, tudatos jelenlét.	

A 12. évfolyamba lépés feltétele:
A sportjátékok fizikai, szellemi és érzelmi hatásainak önálló megfogalmazása. A hiányosságok felismerése, a hibák önkritikus szemlélete és a pozitív megoldásra való törekvés. A sportolói magatartásformák betartása. Az atlétikai feladatok és mozgások napi jelleggel történő végzése a hétköznapi életvitel során egészségmegőrzés jelleggel. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.
A sporttáborokban való részvétel.

12. évfolyam

Tematikai egység	•	Torna, RG, aerobik feladatmegoldások
Motoros készség- és képességfejlesztés: fittség, játék és versenyzés	Órakeret 18 óra
	
Előzetes tudás	A tanuló tanárai és társai javító kritikáit elfogadva, differenciáltan összeállított gyakorlatait átlagos mozgásbiztonsággal, szükség esetén segítő biztosítással hajtja végre. Az esztétikumot, fegyelmezett, feszes testtartást képes a gyakorlatai során érvényesíteni. Képes a mozgáselemek mozgásbiztonságának és a gyakorlás mennyiségének, minőségének oksági viszonyait megérteni és az adott gyakorlatra is alkalmazni. Gyengeségeit képességfejlesztéssel, gyakorlással próbálja ellensúlyozni. Gyakorlási és versenyszituációban kis tanári segítséggel, aktívan tevékenykedik.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Énkép, önismeret:
Saját képességek megismerése, önfejlesztés, önkontroll, önfegyelem, döntésképesség fejlesztése.
Esztétikai, művészeti tudatosság és kifejezőkészség:
Mozgáskultúra fejlesztése, a mozgás örömének kialakítása, mozgás és zene összekapcsolása, esztétikus megjelenés. A koordináció, a cselekvésbiztonság, a zenéhez illeszkedő mozgásritmus továbbfejlesztése a tornajellegű és táncos sorozatok során a már ismert és új elem- és motívumkapcsolatokkal is. Az esztétikus mozgás iránti igény erősítése. 
Szociális kompetencia: 
Társas aktivitás, együttműködés, odafigyelés a társakra, segítségnyújtás. A közös tervezés, kivitelezés során az asszertív kommunikáció fejlesztése. Az önállóság növelése a mozgásrendszer működtetésének más területén is: bemelegítésben, képességfejlesztésben, gyakorlásban, versenyzésben, versenyrendezésben. 
Anyanyelvi kommunikáció:
Verbális utasítások, közlések megértésének fejlesztése. 
Hatékony, önálló tanulás:
 A testedzés szükségleteinek és lehetőségeinek felismerése, az idő, a távolság és a sebesség becslése, a tapasztalatok felhasználása a feladatok végrehajtásakor. 
Testi és lelki egészség:
Egészségtudatosság, edzettség, balesetmegelőzés.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG:
Gimnasztika:
Rendgyakorlatok gyakorlása:
A korábbi évfolyamokon gyakoroltak értelemszerű használata. Állások, fordulatok állóhelyben, alakzatok, mozgások zárt rendben, alakzatváltozások variációi változatos arcvonalváltozással, fejlődéssel, szakadozással zenére.
Szabadgyakorlati alapformájú gyakorlatok végzése:
A gimnasztikai gyakorlatok végrehajtása izommunka jellege szerint (nyújtó, erősítő, ernyesztő-lazító), minden testrész mozgásaira kiterjedően – önállóan a gyakorlatok kiválasztásában, gyakorlatsorok összeállításában.
Az agonista és antagonista izmok arányos, harmonikus fejlesztése. Az aktív és passzív izomnyújtás – a hatás elkülönítése.
A gyakorlatok variálása szempontjai szerinti változatok: mozgásütem változtatása, kiinduló helyzet és kartartás változtatása, kézi szerek – theraband, gyógylabda, homokzsák stb. – alkalmazása.
816 ütemű gimnasztikai gyakorlatok, egyidejű mozgáskapcsolatok, aszimmetrikus sorozatok. 
A különböző erőadagolás változatos gyakorlatai.
Természetes mozgások gyakorlása: járások, futások, ugrások összekapcsolva a torna jellegű feladatokkal.
Páros, mikrocsoportos támaszok, emelések, egyensúlyi helyzetek kreatív felhasználása gyakorlatokban.
Mászások, függeszkedések differenciált követelménnyel, az egyéni fejlődést követő rendszeres kontrollal.
Fizikai képességeket fejlesztő gyakorlatok végzése szabadgyakorlati alapformájú és természetes gyakorlatok differenciáltan, egyénre szabottan.
Az ízületi lazaság megtartása, fokozása gimnasztikai és stretching gyakorlatokkal. Erőgyakorlatok az egyén számára optimális ellenállás leküzdésével. Anaerob állóképesség-fejlesztő eljárások a gimnasztika eszközeivel. Az egyensúly gyakorlatai: dinamikus gyakorlatok állásban, térdelésben, guggolásban, ülésben, fekvésben forgómozgásokkal, sorozatban. Az esztétikus mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások.	Fizika: egyensúly, mozgások, gravitáció, szabadesés, szögelfordulás.

Biológia-egészségtan: az izomműködés élettana. 	
Akrobatikus gyakorlatok – talajtorna:
Tartásos gyakorlatelemek gyakorlása: tarkóállás, fejállás, kézállás, mérlegek kéztámasszal, mérlegállások, spárgák, hidak, mozgásos gyakorlatelemek gyakorlása: bukfencek különböző irányokba, tarkóbillenés, fejenátfordulás, kézenátfordulás oldalt, vetődések, átguggolások, átterpesztések, lábkörzések, dőlések, felállások egységesen az alapformában és differenciáltan a variációkban, az elemek mennyiségének és nehézségi fokának továbbfejlesztése differenciáltan.
Akrobatikus gyakorlatok – műszabadgyakorlat:
Gyakorlás során az egyéni optimum, önálló bővítés megjelenítése az elemkapcsolatokban, sorozatokban.
Az esztétikus és harmonikus előadásmód (feszítések, fejtartás, válltartás, spicc) mint minőségi elvárás jelenik meg a hibajavítás, ismétlések során.
Akrobatikus gyakorlatok – társas talajtorna:
Páros és mikrocsoportos gyakorlatok önálló összeállítása 
cselekvésbiztos szinten elsajátított talajtorna elemek kreatív felhasználásával, a szükségesen beépített segítségadást tartalmazva.

Szertorna fiúk számára:
A helyi tantervben meghatározott szeren vagy szereken történik: egységesen az alapformában, differenciáltan a variációkban és az elemek mennyiségében és nehézségi fokában, egyénre szabott segítségadással társak és/vagy tanár közreműködésével, önálló tervezéssel és gyakorlással.
Talaj:
A mozgások irányát tekintve is sokfélék a gyakorlatok a talajtornában, hiszen előre, hátra, oldalt egyaránt végezhetők gyakorlatok, de a test hosszúsági tengelye körül különböző mértékű elmozdulások is történhetnek, támasszal és szabadon egyaránt. 
Talajtornához a következő mozgáscsoportok motoros tulajdonságainak fejlesztésére, automatizált készségek elsajátítására és azok összecsiszolására van szükség:
•	összekötő elemek (gimnasztikus elemek);
•	egyensúlyi elemek;
•	hajlékonysági elemek (tulajdonképpen a különböző ízületek mozgáshatárainak maximális vagy ahhoz közeli kiterjedését foglalják magukban);
•	erőelemek;
•	akrobatikus ugrások;
•	akrobatikus ugrások sorozatban.		
Korlát:
Terpeszülés, harántülés, nyújtott támasz, hajlított támasz, oldaltámaszok, lebegőtámasz, lebegő-felkartámasz, felkarfüggés, alaplendületek támaszban és felkarfüggésben, beterpesztések, terpeszpedzés, támlázás, szökkenés, fellendülés előre terpeszülésbe, felkarállás, felugrás beterpesztéssel támasz ülőtartásba, vetődési leugrás, kanyarlati leugrás.
Nyújtó: 
Kelepfelhúzódás támaszba, alaplendület, lendület előre 180 fokos fordulattal, ellendülés, alálendülés, kelepforgások, térdfellendülés, billenés, támaszból homorított leugrás hátra, alugrás, nyílugrás.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Függeszkedés, mászás, és függeszkedésben szökkenés két kötélen.
•	Bordásfalon vándorfüggeszkedés hajlított függésben, fölfelé-lefelé.
•	Függésben karhajlítás, hajlított karú függésbe.
•	Függésben karhajlítás és láblendítés előre.
•	Függésből kelepfelhúzódás támaszba.
•	Függésben a kis lendület hátulsó holtpontján karhajlítás.
•	Fogásigazítás gyakorlása. 
•	Függésben, kétirányú, közel nyújtott testű, ingamozgásszerű lendület.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, lendület, alaplendület.
Változatok, kapcsolatok:
•	Alaplendület fordulattal.
•	Kelepfellendülés.
•	Fellendülés hátra támaszba.
•	Eresztett szaltó.
Gyűrű:
Kéz- és lábfüggések, függések, lefüggések, mellső függőmérleg, hajlított támasz, nyújtott támasz, alaplendület, lendületvétel, húzódás-tolódás támaszba, vállátfordulás előre, homorított leugrás, leterpesztés hátra.
•	Kétirányú, közel nyújtott testű ingamozgásszerű lendület függésben, ahol a dinamikus erőkifejtés révén a gyűrűkarika is, mint forgástengely előre-hátra mozog. 
•	Mozgásos elem, lendületi elem, lendület, alaplendület.
Változatok, kapcsolatok:
•	Lendület előre-hátra támaszba.
•	Vállátfordulás előre-hátra.
•	Lendület előre lebegőfüggésbe.
•	Hátralendületből „homorított” leugrás
•	Leterpesztés hátra.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Csípőhajlítás-nyújtás tarkóállásban.
•	Talajon tarkóállásból billenés magasított szőnyegre.
•	Fejbillenés.
•	Billenés nyújtón.
•	Felkarbillenés korláton.
Ugrás:
A megfelelő technikai végrehajtáshoz közeledve egyre többet kell ugrani a szabályok által meghatározott érkezési helyre, hogy időben kialakuljon azon motoros és pszichés tulajdonságok együttese, amely az eredményes bemutatáshoz szükséges.
Felguggolás a szerre, leugrás függőleges repüléssel.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon ugrások lábról a kézre (pl. nyusziugrás, „sánta róka”).
•	Mélybeugrás különböző magasságú szerekről (bordásfal, szekrény).
•	Talajon felugrás karlendítéssel mellső rézsútos magastartásba, érkezés hajlított állásba, karleengedéssel oldalsó magastartásba. 
•	Az előző feladat guggolótámaszból indítva. 
•	Talajról felguggolás szekrény felsőrészre vagy zsámolyra, és homorított leugrás.
Változatok, kapcsolatok (hosszába vagy keresztbe állított ugrószekrényen).
•	Felguggolás lebegőtámaszon keresztül.
•	Felugrás különböző feladatokkal (pl. lábterpesztések, fordulatok, forgások.
Lólengés:
A lógyakorlatok oktatása során a helyes mennyiségű munka biztosítása, valamit a sok hiábavaló kísérlet kiküszöbölése érdekében szükséges, hogy mindig az adott követelményeknek megfelelő kiegészítő szert használjunk, melynek megválasztása tervszerű, tudatos munkát igényel.
•	A lógyakorlatok alapvető elemcsoportjai:
•	Felugrások.
•	Ingalendületek terpesztett lábbal.
•	Körmozgások terpesztett lábbal.
•	Körmozgások páros lábbal.
•	Egyéb (pl. támla).
•	Leugrások.

Szertorna lányok számára:
Gerendán:
Állások, térdelések, ülések, fekvések, térdelőtámaszok, mérlegek, guggolótámaszok, fekvőtámaszok, támaszban átlendítés, belendítés, hasonfekvésből emelés fekvőtámaszba, térdelőtámaszba, fordulatok állásban, guggolásban. szökdelések, lábcserék, felugrás egy láb át- és belendítéssel, homorított leugrás, terpesz csukaugrás.
A gerendagyakorlatok alapvető elemcsoportjai:
(A gimnasztikus elemek és a táncos mozgásformák csoportosítását a talajgyakorlatoknál mutatjuk be.)
•	Gyakorlatkezdések (felugrások).
•	Testhelyzetek (statikus egyensúlyi helyzetek):
•	állások, guggolások, térdelések, ülések, fekvések, fekvőtámaszok;
•	mérlegek;
•	spárgák;
•	tarkóállások, fejállások, kézállások.
•	Preakrobatikus elemek (gurulások, fellendülések).
•	Akrobatikus elemek:
•	ugrások;
•	fordulatok, forgások;
•	gurulások, átfordulások, szabadátfordulások.
•	Leugrások.
Mellső oldalállásból lábbelendítés oldalülésbe (68. képsorozat).
Elnevezés, csoportosítás:
•	Mellső oldalállásból felugrás, egylábas belendítéssel oldalra, haránt oldalülő támaszba.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, lendítés, belendítés, egy lábbal végzett belendítés, egyenoldalú belendítés.
Felemáskorláton:
Támaszok, harántülés, térdfüggés, fekvőfüggés, függőtámasz, függésből lendítés, átguggolás, átterpesztés fekvőfüggésbe, pedzés, lendület előre-hátra függésben, támaszban lendület lebegőtámaszba, kelepfellendülés támaszba, fordulat fekvőfüggésben, térdfellendülés, guggoló függőállásból fellendülés támaszba, támaszból átfordulás előre fekvőfüggésbe, felugrás támaszba, felugrás függésbe, leugrás támaszból, alugrás, nyílugrás.
•	Függésben lábemelések előre-hátra.
•	Lábemelések fej fölé bordásfalon, kötélen és nyújtón.
•	Csípőhajlítás és nyújtás talajon, illetve bordásfalnál.
•	Fogásigazítás gyakorlása.
•	Karhúzással, térd- és csípőnyújtással párosuló hátra-felfelé irányuló fellendülés támaszba.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, fellendülés.
•	Mászás bordásfalon, kötélen.
•	Guggoló függőállás bordásfalon, fogás fejmagasságban, térdnyújtással törzsdöntés előre, majd csípőnyújtással és karhúzással emelkedés függőállásba.
•	A felemáskorlát alsó korlátja előtt függőállás és 23 szökdelés után felugrás támaszba.
•	Az előző feladat, de a felugrást követően csípőhajlítással és nyújtással ellendülés lebegőtámaszba.
•	Támaszban lábbelendítés vagy átlendítés a karfa felett.
•	Ellendülés támaszba, kelepforgás hátra.
Bemelegítés a torna gyakorlásához, egyénileg összeállított mozgássor, együttes bemelegítés az önálló mozgássorral.
Ugrás:
Gyakorlás és kontroll a tanuló előzetes tudása és testalkata figyelembevételével! Az általános iskolában tanultak továbbfejlesztése, az első és második ív növelése. 
Gurulóátfordulás előre, hosszába állított szeren:
•	Felugrást követő gurulóátfordulás előre a szeren.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, ugrás, felugrás, gurulóátfordulás előre.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon bukfenc előre.
•	Talajon fekvőtámaszból, majd több részes, hosszába állított szekrényen kézzel támaszkodva bukfenc előre.
•	Gurulóátfordulás szekrényen, érkezéssel a talajra.
•	Magas fekvőtámasz (láb az ugródeszkán, támasz oldalt, a szekrény közelebbi végén. Szökdeléssel az ugródeszkán gurulóátfordulás előre a szekrényen.
Terpeszátugrás:
•	Lendületszerzésből páros lábú elugrás, két repülési ív között a szeren végrehajtott lebegőtámaszos átugrás, a támasz után pillanatnyi lábterpesztéssel.
•	Mozgásos elem, lendületi elem, ugrás, átugrás, lebegőtámaszos átugrás, terpeszátugrás.
Előkészítő és rávezető gyakorlatok:
•	Talajon fekvőtámaszban csípőrugózással elugrás és lábterpesztés a karon kívülre.
•	Kismacskaugrás.
•	Terpeszátugrás keresztbe állított zsámolyon.
•	Guggolótámasz, magastartás, ugrás előre a deszkára lebegőtámaszba, váll-lökés lábterpesztéssel, érkezés az ugródeszka elé hajlított terpeszállásba, karemeléssel oldalsó középtartásba.
•	Nyusziugrás, terpeszállás törzsdöntésbe, karlendítéssel magastartásba.
•	Fekvőtámasz hosszába állított szekrényen, csípőrugózásból váll-lökés, majd átterpesztés után leérkezés hajlított állásba, karemeléssel oldalsó középtartásba.
Talaj:
Gyakorlás során az egyes elemek és elemkapcsolatok mellett a képességeknek megfelelő akrobatikus sorozatok, gimnasztikai sorozatok, vegyes sorozatok, valamint a tornaszabály szerint előírt gyakorlatok elsajátítása.
Az akrobatikus sorozat esetében az elemek folyamatos, lépés nélküli következése, a gimnasztikai elemek esetében az elemek között egy lépésbetoldással, ha az elem technikája ezt kívánja.
A legtöbb akrobatikus elem elsajátítása változatos rávezető eljárásokkal:
•	A szakszerű segítségadás a leghatékonyabb módja a rávezető gyakorlatoknak.
•	A kényszerítő helyzet (például: bordásfal, magasabb felület építése szőnyegből, zsámolyból, ugrószekrényből, szőnyegre rajzolt jelek) megkönnyíti, szinte rákényszeríti a tanítványt a technikailag helyes végrehajtásra.
•	A technikai tökéletesítés érdekében a nehezített körülmények közötti gyakorlást alkalmazása is szükséges (például: fejen átfordulás alacsonyabb helyről magasabb helyre).

Ritmikus Gimnasztika (lányok számára)
Az esztétikus, szép és nőies mozgásokat, alakformálást, minőségi interpretálást segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő eljárások megismerése, gyakorlása. A testtartás, tágasság, forgásbiztonság kiemelt továbbfejlesztése. A ritmusérzék továbbfejlesztése, lehetőség az önálló zeneválasztásra, a szélsőségektől való elhatárolódás mellett. Önálló bővítési lehetőség, önálló gyakorlatrészek hozzáadása a minimumhoz, páros és csoportos interpretációk támogatása.
Szabadgyakorlatok:
A 9–10. osztályban begyakorolt, előkészítő tartásos és mozgásos elemek és fő mozgások alapformáinak ismétlése és új, összetett formák gyakorlása. 
Kötélgyakorlatok gyakorlása:
Egyszerű és keresztezett áthajtások, ugrások és fordulatok áthajtások közben, kötélforgatások, test körül és köré, kötélmozgatások egy kézzel, kötéldobások és elkapások, kötélkörzések függőleges és vízszintes síkban.
Karikagyakorlatok gyakorlása:
Ugrások és fordulatok karikamozgatás közben, karikaforgatások és átadások egyik kézből a másikba test körül és köré, karikadobások és elkapások, karika áthajtások, karikapörgetések talajon és levegőben, karikakörzések függőleges és vízszintes síkban.
Minimumkövetelmény: 1012 elemből álló elemkapcsolat begyakorlása zenével – a zene ritmusának, dinamikájának megfelelve, ideje 3545 mp.	Művészetek: az esztétika fogalma. 	
Aerobik
A sportági jelleg – dinamikus, statikus erő, egyensúlyozás, lazaság, ruganyosság és ritmusérzék – megvalósításához szükséges előkészítő és rávezető gyakorlatok.
Az aerobik kritériumainak való megfelelés fejlesztése a gyakorlás által: testtartás, mozdulatok precíz végrehajtása, szinkron a zenével és egymással. Aerobikbemutatók az osztályon belül és iskolai szinten egyszerűsített szabályokkal: művészi hatás – esztétikum kidolgozása, kivitel – testtartás, mozdulatok biztonságos végrehajtása, nehézség – dinamikus elemek és statikus erőelemek megfelelő mennyisége és a megvalósítás minősége, gyakorlat felépítése – erőelemek, ugrások és egyensúlyi elemek arányának, sorrendjének értékelési szempontrendszerében jártasság szerzése. Minimumkövetelmény: részvétel egy csoportos aerobik gyakorlatban az egyszerűsített szabályoknak megfelelően.

Táncos mozgásformák
Sporttáncok gyakorlása:
A Magyar Divat- és Sporttánc Szövetség rendszeréhez tartozó, illetve ehhez a rendszerhez kapcsolódó rokon táncok (sztepp, show, akrobatikus, electric boogie, salsa, diszkó, hip-hop, break, mambo, bugg, blues, modern, swing stb.) mozgásrendszerének iskolai alkalmazása a helyi lehetőségek szerint, a helyi tantervben rögzítetten.
Előkészítő tréning és motívumok gyakorlása, motívumkapcsolatok.
A páros viszony jellemző testtartása, a női és a férfi szerep jellegzetessége a tánc során. 
Csoportos táncformák, pl. a Magyar Majorette Szövetség gyakorlatanyaga és egyszerűsített szabályai alapján.
Történelmi táncok gyakorlása:
Palotás és keringő – 56 motívumból álló rövid koreográfia.
Néptánc gyakorlása:
A magyar néptánckincs egyszerűbb motívumai és azok kapcsolatai a Tánc és dráma kerettantervben kidolgozottak szerint.
Szatmári verbunk és csárdás alapmotívumok. Ugrós táncok.
Egyéb torna jellegű és táncos mozgásformák:
A torna jellegű kondicionális és koordinációs képességek és készségek alkalmazása más – a helyi lehetőségek szerint a helyi tantervben rögzített – mozgásrendszerekben.
Gúlatorna, falmászás, gumiasztal, néptánc, eszközös táncok, utcai táncok stb. 

Mozgásműveltség: 
Törekvés a lebegőtámasszal történő ugrás végrehajtására. A nőies tartás kiakaulása. A gyűrűgyakorlat technikai végrehajtása. Képesség a segítségnyújtásra.

Motoroskészség-fejlesztés:
RG lányoknak:
Előkészítő mozgások: az RG-re jellemző tartásos és mozgásos gyakorlatelemek elsajátíttatása. Kar- és törzsívek, kar- és törzshullámok. 
Fő mozgások: testsúlyáthelyezések különböző irányokba, különböző kar- és törzsmozgásokkal ötvözve. 
Járások végzése: alapforma, guggoló-, lábujjon-, sarkon-, érintő-, hintajárás . Járások különböző kar-, láb- és törzsmozgásokkal kombinálva.  
Ritmizált lépések: keringő-, rida-, zárt és nyitott hármas lépés, váltólépés, különböző kar- és törzsmozgásokkal kombinálva. 
Futások: térdemelés, sarokemelés kar, törzsmozgással, fordulatokkal kombinálva. 
Szökdelések: sarokemeléssel, térdemeléssel, őztartással, kar-, illetve törzsmozgásokkal kombinálva, fordulatokkal. 
Ugrások: sorozatugrások, olló, hajlított olló, őz, hajlított őz, terpesz, bicska, összeugrások. 
Forgások: lépőforgás, fordulatok, forgások egy lábon. 
Kötélgyakorlatok: lendítések, lengetések, körzések, nyolcas körzések, áthajtások, dobások-elkapások, pörgetések különböző irányokba. 

Aerobik lányoknak, fiúknak: 
Alapállás gyakorlása, 24 ütemű alaplépések gyakorlása: járás, sarokérintés, támadólépés, lábujjérintés, kitörés, térdlendítés, keresztlépés. Futás, térdlendítés szökkenéssel, saroklendítés szökkenéssel, oldallendítés szökkenéssel, lábszárlendítés szökkenéssel, terpesz-zár, sasszé, harántszökdelés. Zenére történő mozgás végzése aerobiklépésekkel: egyszerű alaplépések magas ismétlőszámmal, karmunkával, haladással. Alaplépések összekapcsolása.

Motorosképesség-fejlesztés: 
RG: Az ízületi mozgékonyság, egyensúlyozó képességek fejlesztése. Az improvizációs képesség, esztétikai érzék fejlesztése. Nyújtó, erősítő hatású, állóképességet, ritmusérzéket, ízületi mozgékonyságot fejlesztő célgimnasztikai gyakorlatok. 

Aerobik: Ritmusképesség-fejlesztés: közismert zene kitapsolása minden ütemre, minden 1. és 5. ütemre stb. Helyben járás közben tapsolás, duplázva stb. Az esztétikus, szép és (lányoknál) nőies mozgások előadásmódját segítő kondicionális és koordinációs képességfejlesztő gyakorlatok. A hibajavítás beépítése a mindennapi gyakorlási szokásokba. Versenyszituációkon keresztül a szabályok gyakorlása, a tanultak továbbfejlesztése. A szakkifejezések ismerete és önálló használata. A segítségadáshoz szükséges nyelvi kifejezésmód használata.	Ének-zene: tempó, ritmus.

Művészetek: romantika, modernitás.	
Ismeretek: 
A torna szaknyelvének ismerete az életkori sajátosságoknak megfelelően. A szerek biztonságos használatához szükséges ismeretek, a segítségnyújtáshoz szükséges ismeretek.  Az erőfejlesztő gyakorlatok végrehajtásához szükséges ismeretek. A torna jellegű feladatmegoldásokban alkalmazott játékok céljának tudatosítása. Házi tornaversenyek rendezésének, a verseny lebonyolításának szabályai. Egyszerűsített pontozás szabályai. A tornához tartozó sportágak szaknyelvének ismerete, az ismeretek folyamatos bővítése. A sportág sajátosságaiból adódó speciális bemelegítés alapismerete, nyújtó, lazító gyakorlatok fontosságának felismerése a sportág által megkívánt lazaság függvényében. Az erősítő és nyújtó gyakorlatok alkalmazásánál támaszkodni kell a tanulók anatómiai ismereteire. A mozgáshibák kijavításának fontossága, az önkontroll elősegítése. A célzatos erőfejlesztő gyakorlatok helyes kiválasztása. Az életkor szenzitív szakaszai és értelmezésük alapismeretei. A sportági versenyek rendezésével kapcsolatos ismeretek elsajátítása, alkalmazása a gyakorlatban az iskolai versenyek rendezésénél. Az egymásnak nyújtott segítségadás verbális és gyakorlati ismeretei, fontosságának felismerése. A segítségadáshoz szükséges nyelvezet alkalmazása, a hibajavítás megértése. A nemek megfelelő mozgásdinamikájának, esztétikájának megismerése.
Az aerob munkavégzés lényege, az állóképességben betöltött szerepe. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.		
Személyiségfejlesztés:
A balesetmentes gyakorlás szabályainak betartása. Az egymásnak nyújtott segítségadás fontosságának felismerése.
Figyelem felhívása a nem megfelelő gyakorlat-végrehajtás következményeire. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. 		
Kulcsfogalmak	Tornászos testtartás, repülő guruló átfordulás, kézenátfordulás, zsugorkanyarlati ugrás, huszárugrás, alaplendület, lefüggés, tornaverseny, pontozás. RG, hintajárás, keringőlépés, hintalépés, ridalépés, olló, őzugrás, bicskaugrás, aerobik, aerob munkavégzés, fitnesz.	

Tematikai egység	2. Atlétikai feladatmegoldások
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 15 óra
	
Előzetes tudás	A 9–10 évfolyamon elsajátított atlétikai mozgások helyes technikai kivitelezése (pontos, dinamikus, koordinált).	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	Az atlétika mozgások napi rendszerességgel történő végrehajtása. Az egészséges életvezetésben alkalmazott kondicionális és koordinációs képességek tudatos fejlesztése, szinten tartása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
Járás: 
Az emberi természetes járás mintájának megfelelően. A talp különböző felületein: sarkon, lábujjhegyen stb. –a mozgásban résztvevő boka-, térd-, csípőízületek részleges vagy teljes blokkolásával. A karmunka részleges vagy teljes blokkolásával könyök-, vállízületben. 
Szökdelés: 
Bokasúly az egyik lábon. Bokasúly az ugró lábon és a lendítő kar egyikén. A mozgásban résztvevő boka-, térd-, csípőízületek részleges vagy teljes blokkolásával. A karmunka részleges vagy teljes blokkolásával könyök-, vállízületben. 
Magasugrás: 
A nekifutás alakítása (pl. íven futások, a léc előtt történő elfutások gyakorlása). A felugrás dinamikájának alakítása. A felugrás – lendítés összhang kialakítása. (Pl. Sorozatfelugrások gátak felett. „Akasztófázás”- magasan elhelyezett teniszlabda elütése 3,5,7 lépéses nekifutásból. Magasugrás átlépő technikával, egyenes irányú nekifutással. Magasugrás íven történő nekifutással, átlépő technikával. Néhány lépésből gyors flop-szerű felugrás a magasugróléc előtt.) A légmunka javítása. (Helyből, háttal, páros lábról felugrás a magasugrómatracra gumiszalag, magasugrólécen át.) Versenygyakorlatok. (Lépéspáronként növelt nekifutásból, íven átlépő technikával. Rövid és teljes nekifutásból, flop-technikával magasugróversenyek.)
Távolugrás: 
A teljes nekifutás kialakítása. (A nekifutás technikájának formálása: magas csípőhelyzet, egyenes törzs, szélesebb karmozgás. A nekifutás hosszának fokozatos növelése.). A nekifutás ritmusának javítása. Elugrással egybekötött nekifutás gyakorlás. A nekifutás utolsó 35 lépésének további javítása. A lépő távolugró technika fejlesztése. Rövid nekifutásból elugrás, törekvés az elugróláb hátul hagyására, a „sodródási szakasz” megtartásával.) 
Felugrás: 
A karmunka ritmus- és tempójának változtatásával (azonos kar és láb, karmunka csak jobb vagy balkarral, karmunka minden második, harmadik lépésre. Lassú közepes, gyors tempóban, előre és hátrafelé. 
Futások: 
Taposófutás, taposófutás haladással előre, háta, térdemeléses futás, térdemeléses futás előre, hátra, sarokemeléses futás előre, hátra, dzsoggolás, egyik láb térdemelés, míg a másik sarokemelést végez, térdemeléses futás csak bal karral, jobb karral, térdemeléses futás jobb vagy bal kézben nehezékkel, sarokemeléses futás jobb vagy bal lábon nehezékkel. Kitartó futások 3500 méteren, ritmusváltásokkal. Gyors futások 25 méteres távon, rajtgyakorlatokkal különböző kiinduló helyzetekből. 
400 méter teljesítése sorozatban, fiúk 62,00 másodperc, lányok 72,00 másodperc alatt, 8 perc pihenővel.
Dobások: 
Egy- és kétkezes dobások 2,5 kilogrammos medicinlabdával. Dobások két kézzel 2 kilogrammos labdával távolságra. Dobások egy kézzel 1 kilogrammos labdával, távolságra törekvéssel. Dobások hason- és hanyattfekvésből 3 kilogrammos, 4 kilogrammos medicinlabdával. Gerelyhajítás 57 lépés lendületszerzésből, beszökkenéssel. Súlylökés háttal felállásból, becsúszással.
Versenyek. Legyenek képesek a lendületszerzés sebességét átvinni az ugrások nagyságára. Ismerjék meg a gerelyhajítás alapjait. Ívhelyzet kialakítása, dobóterpesz kialakítása. Ismerjék futás közben a ritmusváltások jelentőségét. Törekedjenek a győzelemre versengések közben. Rendelkezzenek a sorozatszökdelések végrehajtásához elengedhetetlen láberővel. Tudatosan alkalmazzák a ritmusváltásokat az állóképességi futó munkájukban. Legyenek képesek a dobások helyes technikai végrehajtására.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Természetismeret: mechanikai törvényszerűségek, az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
Az atlétikai mozgások végrehajtását befolyásoló biomechanikai törvényszerűségek.
Annak felismerése, hogy a feladatok során mely biomechanikai törvények befolyásolták a helyes kivitelezést.		
Személyiségfejlesztés:
Testtudat, önértékelés, önbecsülés, gondolkodás, motiváció, érzelem- és feszültségszabályozás, öröm.
Az atlétikai feladatok és mozgások napi jellegű előfordulása a hétköznapi életvitel során egészségmegőrzés jelleggel.		
Kulcsfogalmak	Lassú, közepes, gyors tempó, sodródás, egészségmegőrzés, biomechanikai törvény.	

Tematikai egység	3. Sportjátékok
Motoros készség- és képességfejlesztés, játék, versenyzés	Órakeret 56 óra
	
Előzetes tudás	A középiskola 9–10. osztályában megismert sportjátékok technikai elemei, taktikai megoldásai, szabályaik ismerete.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A sportjáték-specifikus képességek erősítése. képesség kialakítása önszervező, önálló játék lebonyolítására. A játék vezetésének megismerése és gyakorlása. A sportoláson keresztül megszerzett személyiségvonások jelentőségének tudatosítása.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények	Kapcsolódási pontok	
Mozgásműveltség:
A korosztály mozgásműveltségi tartalma teljesen megegyezik a középiskola 910. évfolyamán megismertekkel.
A sportjátékok korábban megismert teljes mozgásanyagának komplex javítása. A játékkészség képességhátterének intenzív együttes javítása, olyan speciális képességfejlesztő gyakorlatok alkalmazásával, melyek folyamatosan biztosítják az alkalmazott taktikai tartalmú technikai elemek minél magasabb színvonalú végrehajtását. Különös figyelem fordítása a törzs izomzatának folyamatos fejlesztésére, a gyorsasági erőfejlesztésre, a láb gyorserejének, ugróképességének növelésére, az alap-állóképesség fokozására. A koordinációs képességek, az ügyesség körkörösen bővülő képzésével, a technika tökéletesítésével, valamint az erő-dinamikai feltételrendszer folyamatos fejlesztésével lehetővé kell tenni a korosztályra jellemző általános játékiram fejlesztését.	Matematika: logika, valószínűség-számítás, térbeli alakzatok, tájékozódás.

Vizuális kultúra: tárgy- és környezetkultúra, vizuális kommunikáció.

Természetismeret: mechanikai törvényszerűségek, az emberi szervezet működése, energianyerési folyamatok.	
Ismeretek:
Taktika, stratégia, szabályok, síp- és karjelzések.
A sportjátékok magas szintű űzéséhez szükséges motoros képességek. Önálló alapszintű játékvezetés.		
Személyiségfejlesztés:
Siker, kudarc, kitartás, önfegyelem, önkritika, tolerancia.
A sportjátékok fizikai, szellemi és érzelmi hatásainak önálló megfogalmazása. A képzési tartalmak lényeglátó felfogása. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A hiányosságok felismerése, a hibák önkritikus szemlélete, és a pozitív megoldásra való törekvés kialakítása. A sportolói magatartásformák kialakítása.		
Kulcsfogalmak	Edzettség, kondicionális képesség, koordinációs képesség, aerob, anaerob, versenyzés, versenysport, szabadidősport, streetball, strandkézilabda, strandröplabda, rekreáció, egészség, stressz, dopping.	

A fejlesztés várt eredményei a három évfolyamos ciklus végén	A sportjátékok fizikai, szellemi és érzelmi hatásainak önálló megfogalmazása. A képzési tartalmak lényeglátó felfogása. A siker és a kudarc egyéni és csoportos megélése, kezelése. A hiányosságok felismerése, a hibák önkritikus szemlélete és a pozitív megoldásra való törekvés. A sportolói magatartásformák betartása. Ismerje fel a tanuló, hogy az feladatok során mely biomechanikai törvények befolyásolják a helyes kivitelezést. Az atlétikai feladatok és mozgások napi jelleggel történő végzése a hétköznapi életvitel során egészségmegőrzés jelleggel. Az aerob munkavégzés lényegének, az állóképességben betöltött szerepének ismerete. Alapismeretek az aerob munkavégzés egészségmegőrzésben betöltött szerepéről. A károsodásokat okozó gyakorlatok ismerete. A társak gyenge oldalának segítése, az erősségek elismerése. Értékfelismerés, önértékelés. Aktív részvétel a sportrendezvények szervezésében. Tájékozottság a tanult versenysportágak versenyrendszeréről, a magyar élsportolók eredményeinek ismerete, figyelemmel kísérése.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Alternatív és szabadidős mozgásrendszerek	Órakeret 7 óra	
Előzetes tudás	Az adott sportmozgás technikájának ismerete.
A test feletti uralom szokatlan, új mozgásszituációkban.
A baleseti kockázatok mérlegelése.
Az adott alternatív sportmozgáshoz szükséges edzésmódszertani és balesetvédelmi alapfogalmak, eljárások.
Szabadban, teremben, spontán helyzetben végezhető egyéni, társas, csoportos mozgásformák.
Az edzéshatáshoz szükséges ingerek nagysága és gyakorisága, a pihenő idő jelentősége.	
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A rekreációs életviteléhez szükséges sportági, élettani, edzéselméleti ismeretek megszerzése. Az önállóan kezdeményezett társas vagy csoportos sportolás szervezési és lebonyolítási ismeretek, jártasságok megszerzése. A testnevelés újszerű tartalmakkal történő gazdagítása, az iskolai létesítményen belüli és tágabb környezetében lévő lehetőségek kihasználása sportolásra. A felnőtt kor sportos életviteléhez újabb sportágak megismerése, családi és csoportos öntevékeny sportoláshoz szükséges szervezési és rendezési ismeretek megszerzése. 	

Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
A helyi tárgyi feltételek függvényében legalább négy választott sportági mozgás mozgásműveltségének fejlesztése. 
A szabadidő, ill. alternatív sportok rendszerben kezelése. A helyi tantervben választott alternatív sport technikai, taktikai, gyakorlási, edzési és versenyzési rutinjának kialakítása, a hozzátartozó eszközök, technikák és veszélyek kezelése.
A szabadtéri formák hangsúlyának megerősítése. Edzés a természet erőivel  játszóterek, szabadidő-központok bevonása, az adottságok kihasználásával jégpálya készítése.
Újszerű mozgásfeladatok kihívásainak való megfelelés, pl. a közlekedés-biztonság területén a kerékpározás kultúráját szem előtt tartva.
Sportolás közben a rutinok megerősítése a zöldfelület megóvásában, a tájhasználatban, az épületek megóvásában és az energia, a vízhasználat, a dohányzás elleni küzdelem és a hulladékgyűjtés, újrahasznosítás területén.
A családi, baráti, munkahelyi csoportos és öntevékeny sportolásra való felkészítés, az önszerveződéshez szükséges ismeretek, jártasságok megszerzése. Társaságban is jól alkalmazható mozgásos kreatív, kommunikációs és kooperációs játékok tárházának bővítése.
A többfunkciós helyi lehetőségek, eszközök bevonása a tartalmi változatosság biztosításához (természetes akadályok, ügyességi versenyek a környezet adta kihívások legyőzése).
Egyszerű (akár saját készítésű) eszközökkel szerény térigényű mozgásformák elsajátítása (ugrókötelezés, asztalitenisz, lengőteke, tollaslabda, minitrambulin, gúlagyakorlatok stb.)

ISMERETEK – SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS
Szabályismeret és baleset-megelőzési információk a helyi tantervben kidolgozott alternatív sportok területén.
A helyes öltözködés és folyadékfogyasztás a szabadtéren végzett sportolás során.
A környezettudatos magatartás, a testmozgások során az egyénnek önmagával, társaival és a természettel való harmonikus kapcsolata kialakítása. 
A táborozási eszközrendszer megismerése, használatában jártasság szerzése (tájfutás, tájoló és térkép használata, sátorverés, vízitúra, vándortábor stb.).
Egy választott alternatív sportágban a világ-elit teljesítményének ismerete.	Biológia-egészségtan: élettan.	

Kulcsfogalmak/ fogalmak	Rekreáció, edzettség, fittség, jó közérzet, teljesítőképesség, újrahasznosítás, példamutatás; környezettudatos természet- és építettkörnyezet-használat.	

Tematikai egység/ Fejlesztési cél	Emeltszintű érettségire való felkészítés	Órakeret 64 óra	
Előzetes tudás		
A tematikai egység nevelési-fejlesztési céljai	A tanulók felkészítése az emeltszintű érettségi szintjének megfelelő teljesítésére a különböző sportágak kiválasztott anyagaiból. Lásd az emeltszintű érettségi anyagának melléklete.	
Ismeretek/fejlesztési követelmények 	Kapcsolódási pontok	
MOZGÁSMŰVELTSÉG
Bemelegítés
Általános és sportágspecifikus bemelegítő mozgásanyag feladatmegoldásai, kezdetben egyénileg, párban a tervezés, szervezés, levezetés, értékelés megvalósítása.
A labdajátékhoz, tornához, futáshoz, ugráshoz, dobáshoz, küzdéshez kapcsolódó bemelegítések általános és speciális jellemzőinek, mozgásainak elkülönítése szóban és gyakorlatban egyaránt.
	Biológia-egészségtan: anaerob terhelés, az idegrendszer működése, a keringési rendszer működése, glikolízis, terminális oxidáció.

		
1 számú melléklet: középszintű testnevelés érettségi anyaga
A középszintű szóbeli vizsga témakörei:
1. A magyar sportsikerek
Legalább 5 magyar olimpiai bajnok megnevezése sportágával együtt. Egy, a
választott helyi tantervben szereplő sportágban, az adott év hazai legfontosabb
eredményeinek ismerete.
2. A harmonikus testi fejlődés
A testi fejlődés rövid jellemzése általános és középiskolás korban (magasság,
testsúly, iskolaérettség mozgásos cselekvések).
3. Az egészséges életmód
Tájékozottság bizonyítása az egészséges életmód kialakításához szükséges
alapvető ismeretekben. Az egészséges életmód összetevőinek értelmezése:
rendszeres testedzés, optimális testsúly, aktív pihenés, testi higiénia, lelki
egyensúly, a szabadidő hasznos eltöltése, egészségkárosító szokások (alkohol,
dohányzás, drog) hatásai és megelőzésük.
4. Testi képességek
Az erő, a gyorsaság, az állóképesség értelmezése. A pulzusszám alakulása
terhelésre, az erőfejlesztés szabályai.
5. Gimnasztika
A rendgyakorlatok szerepe a testnevelés órákon. Gyakorlatok javaslata az erő, a
gyorsaság, az állóképesség fejlesztésére Nyújtó, lazító és erősítő hatású
gyakorlatok 2-3 példa. Légzőgyakorlatok. A bemelegítés szerepe és kritériumai.
6. Atlétika
A tanult atlétikai futó, ugró és dobó versenyszámok ismerete és végrehajtásuk
lényege.
7. Torna
A női és férfi tornaszerek ismertetése. A legfontosabb baleset-megelőző eljárások.
Segítségadás gyakorlásnál.
8. Ritmikus gimnasztika
Az RG szerepe a harmonikus mozgás kialakításában. A ritmikus gimnasztika
versenyszámainak felsorolása, rövid bemutatása.
9. Küzdősportok, önvédelem
Alsó, felső tagozatos és középiskolás tanulók részére 2-2 páros és 1-1 csapat
küzdőjáték ismertetése és a választás indoklása.
10. Úszás
Az úszás higiénéjének ismerete. Az úszás az ember életében.
11. Testnevelési és sportjátékok
Labdaérintéssel, -vezetéssel, -átadással, célfelületre történő továbbítással és az
összjátékkal kapcsolatos három testnevelési játék ismertetése. Egy választott
sportjáték alapvető szabályainak ismertetése (pályaméretek, játékosok száma,
időszabályok, eredményszámítás, a labdavezetésre, a támadásra és védekezésre
vonatkozó szabályok).
12. Természetben űzhető sportok
Egy választott, természetben űzhető sportág jellegzetességeinek és legfontosabb
szabályainak ismertetése (sí, kerékpár, természetjárás, evezés, görkorcsolya stb.)
Alapvető ismeretek a táborozások előnyeiről.

A követelmények leírása – gyakorlati anyag

1. Mászás, függeszkedés (állásból indulva)
1.1 Mászás a kötél teljes magasságáig (lányok)
1.2 Függeszkedés a kötél teljes magasságáig (fiúk)
2. Gimnasztikagyakorlat – 48 ütemű egyénileg összeállított szabadgyakorlat bemutatása.
(Tartalmi követelmények: minden főbb izomcsoportra tervezni kell gyakorlatot, változó
kiindulóhelyzeteket kell alkalmazni, legalább két nyolcütemű gyakorlat szerepeljen benne)
3. Torna – a talajgyakorlat és a szekrényugrás bemutatása kötelező, egy további szer
kötelezően választható.
3.1 Talajgyakorlat – az öt kötelező elemet tartalmazó önállóan összeállított
talajgyakorlat bemutatása
3.2 Szekrényugrás – egy tanult támaszugrás bemutatása (nők minimum 4 részes
keresztben, férfiak 5 részes hosszában felállított szekrényen)
3.3 Gyűrű (fiúk) – a négy kötelező elemet tartalmazó, önállóan összeállított
gyűrűgyakorlat bemutatása
3.4 Nyújtó (fiúk) – a négy kötelező elemet tartalmazó, önállóan összeállított
nyújtógyakorlat bemutatása
3.5 Korlát (fiúk) – a négy kötelező elemet tartalmazó, önállóan összeállított
korlátgyakorlat bemutatása
3.6 Felemás korlát (lányok) – a négy kötelező elemet tartalmazó, önállóan összeállított
felemáskorlát gyakorlat bemutatása
3.7 Gerenda (lányok) – az öt kötelező elemet tartalmazó, önállóan összeállított
gerendagyakorlat bemutatása
3.8 Ritmikus gimnasztika (lányok) – a hét kötelező elemet tartalmazó (max. 45 mp-ig
tartó) szabadgyakorlat és egy választott kéziszerrel három elem bemutatása
3.8.1 Szabadgyakorlat
3.8.2 Kéziszerelemek
4. Labdajáték – egy labdajáték választása kötelező.
4.1 Röplabda
4.1.1 Kosárérintéssel a labda fej fölé játszása egy 2 m sugarú körben. (a labdát
legalább 1,5 m-re a fej fölé kell játszani) 3 kísérlet
6
4.1.2 Alkarérintéssel a labda fejfölé játszása egy 2 m sugarú körben. (a labdát
legalább 1 m-re a fej fölé kell játszani) 3 kísérlet
4.1.3 Nyitás választott technikával a támadóvonal mögé, váltott térfélre. 8
kísérlet.
4.2 Kosárlabda
4.2.1 Fektetett dobás – félpályáról indulva kétkezes mellső átadás a
büntetővonal magasságában az oldalvonalnál álló társnak, indulócsel után
befutás a kosár felé, a visszakapott labdával leütés nélkül fektetett dobás.
Jobb- kezes végrehajtás. A 3 kísérletből minimum egy sikeres dobást kell
végrehajtani.
4.2.2 Fektetett dobás – félpályáról indulva kétkezes mellső átadás a
büntetővonal magasságában az oldalvonalnál álló társnak, indulócsel után
befutás a kosár felé, a visszakapott labdával leütés nélkül fektetett dobás.
Bal- kezes végrehajtás. A 3 kísérletből minimum egy sikeres dobást kell
végrehajtani.
4.2.3 Büntetődobás választott technikával, 10 kísérlet.
4.3 Labdarúgás
4.3.1 Labdaemelgetés – a földről felvett vagy feldobott labdát váltott lábbal
történő érintéssel kell levegőben tartani. 3 kísérlet
4.3.2 Szlalom labdavezetés – 10 m hosszan, öt darab egyenlő távolságra letett
tömöttlabda (bója) között szlalom labdavezetés oda-vissza, kapura lövés 10
méterről. 3 kísérlet
4.3.3 Összetett gyakorlat – félpályáról indulva labdavezetés, rárúgás a kaputól
8-10 méterre oldalt elhelyezett, ledöntött ugrószekrénytetőre, a visszapattanó
labda kapura rúgása. 3 kísérlet
4.4 Kézilabda
4.4.1 Kapura lövés gyorsindítás után - saját védővonalról indulva átadás a
félpályánál álló társnak, a futás közben visszakapott labda vezetése után
egykezes beugrásos kapura lövés. 3 kisérlet
4.4.2 Büntetődobás – egyenlő eloszlásban, a kapu két alsó sarkába elhelyezett
zsámolyra – 5 kísérlet
4.4.3 Tetszőleges lendületszerzés után távolba dobás kézilabdával
3 kísérlet

5. Atlétika – egy futó-, egy ugró- és egy dobószám választása kötelező.
5.1 60 m-es síkfutás
5.2 2000 m-es síkfutás
5.3 Távolugrás választott technikával
5.4 Magasugrás választott technikával
5.5 Súlylökés
5.6 Kislabdahajítás

6. Választható sportág
6.1 Úszás – 50 m megtétele egy választott úszásnemben szabályos rajttal és
fordulóval, 25 m teljesítése másik választott úszásnemben szabályos rajttal.
6.2 Küzdősport
6.2.1 Grundbirkózás
6.2.2 Judo – judogurulás előre

2.számú melléklet: emeltszintű testnevelés érettségi anyaga.
1.TÉMAKÖRÖK, TUDNIVALÓK
AZ EMELT SZINTŰ SZÓBELI ÉRETTSÉGI VIZSGÁHOZ

A szóbeli vizsga alapját a tanulók által az iskolai tanulmányok alatt elsajátított elméleti
ismeretek és a gyakorlati feladatok elméleti megalapozása adja. Az érettségire jelentkezőknek
figyelemmel kell kísérni a napi, és a kiemelkedő sporteseményeket is.
A tételek egy része megkívánja a néhány egyéb tantárgy ismeretanyagának az integrálását.
Elsősorban a biológia, a fizika, a történelem tantárgyak egyes részeit kell a tanulóknak a
testnevelés szempontjából feldolgozni, alkalmazni.
Témakörök:
1. Az olimpiai mozgalom létrejötte, célja, feladatai, magyar sportsikerek
• Az ókori és az újkori olimpiai játékok kialakulása, története, kiemelkedő események,
• olimpiai zászló, szimbólum, jelszó, embléma, olimpiai láng,
• magyarok az olimpiai versenyeken, magyar olimpiai bajnokok,
• magyar sikersportágak,
• paralimpiai játékok,
• NOB és a MOB szerepe az olimpiai eszme ápolásában.
2. Testi képességek (erő, gyorsaság, állóképesség, ügyesség) szerepe a teljesítményben
• a testi képességek jellemzése,
• fizikai teherbíró képesség,
• szellemi teherbíró képesség,
• edzettségi állapot mérésének lehetősége,
• az egyes képességek és a sportágak kapcsolata,
• egyszerű képesség fejlesztő módszerek.
3. A testmozgás, a sport szerepe az egészséges életmód kialakításában, és a személyiség
fejlesztésében
• a testnevelés és a sport személyiségfejlesztő hatása,
• az egészséges életmód meghatározó tényezői,
• szenvedélybetegségek veszélyei,
2
• az egyéni és a csapatsportok hatása a személyiségfejlődésre,
• az “egészséges” közösség visszatartó ereje,
• életre szóló sportolás lehetőségei.
4. Az általános és középiskolás korú tanulók testi fejlődésének jellemzése
• a legfontosabb testméretek (magasság, testsúly, testarányok) alakulása a fejlődés
során,
• a mozgásos cselekvések változása az életkor függvényében,
• a serdülőkor testi és mozgásos cselekvés fejlődésének specialitásai.
5. Gimnasztikai ismeretek
• a gimnasztikagyakorlatok felosztása hatásuk szerint – erősítő, nyújtó, lazító,
testtartásjavító gyakorlatok,
• a gimnasztikagyakorlatok felhasználása a testedzésben,
• társas gyakorlatok,
• kéziszergyakorlatok,
• szergyakorlatok.
6. Torna
• a torna versenyszámai - férfi és női szerek,
• az egyes tornaszereken végrehajtható mozgások jellemzése,
• a torna versenysport előnyei és veszélyei,
• a torna sportághoz szükséges testi képességek,
• a tanult torna elemek - elemkapcsolatok megnevezése, segítségnyújtás az oktatás
során,
• balesetmegelőző eljárások a torna tanításánál.
7. Ritmikus gimnasztika
• a ritmikus gimnasztika és az aerobik sportág bemutatása,
• az esztétikum szerepének megítélése,
• a tér-idő-dinamika egységének megítélése,
• a versenygyakorlatok speciális mozgásformái.
8. Küzdősportok, önvédelem
• a küzdősportok tanulásának szerepe az iskolai testnevelésben,
• előkészítő küzdőjátékok - páros és csoportos testnevelési játékok,
• grundbirkózás és szabályai.
9. Testnevelés és sportjátékok
• egy választott sportág bemutatása,
• előkészítő testnevelési játékok,
• két sportág összehasonlítása - szabályok, pályaméretek, játékos szám, pontszerzés,
időtartam, csere, időkérés, technika, taktika stb. mentén,
• magyarok a sportjátékokban, sikeres labdajátékok.
10. Úszás
• az úszás jelentősége az ember életében,
• az úszás higiénéje,
• úszásnemek és jellemzőik,
• egy úszásnem technikai végrehajtásának leírása,
• az úszás alapvető versenyszabályai,
• a szabadvízi és uszodai úszás különbségei,
• fizikai törvényszerűségek érvényesülése az úszásban,
• a vízből mentés végrehajtása,
• kiemelkedő magyarok az úszósportban.
11. Atlétika
• az atlétikai mozgásformák csoportosítása,
• az atlétika, mint előkészítő sportág,
• fizikai törvényszerűségek érvényesülése az atlétika versenyszámaiban,
• az atlétika mozgásanyagának kapcsolata más sportágakkal,
• képesség fejlesztés az atlétika mozgásanyagával,
• magyarok az atlétikában.
4
12. Választott - természetben űzhető sportágak bemutatása
• egy választott természetben űzhető sportág bemutatása - sí, kerékpár, természetjárás,
evezés, kajakozás, görkorcsolya, gördeszka stb.,
• a sportág szerepe a tömegsportban,
• fontosabb szabályainak ismertetése,
• baleset megelőzés,
• felszerelések, és azok karbantartása,
• táborozási lehetőségek, alapvető táborozási ismeretek.
• a választott sportág népszerűsége, elterjedése a világban,
• legfontosabb technikai elemei,
• fizikai törvényszerűségek érvényesülése a választott sportágban,
• hazai ismertség, eredmények.

2. A vizsga részletes leírása- gyakorlati anyag
A vizsga teljesítésére két nap alatt 240 percet kell biztosítani.
A vizsgázás megkezdése előtt 30 perc általános bemelegítést és sportágváltásnál
sportáganként 10 perc időt kell biztosítani az újabb speciális bemelegítésre.
Javasolt a fiúk és a lányok külön vizsgáztatása, nemen belül pedig a névsor szerinti
sorrend. A tornagyakorlatok bemutatásánál a vizsgabizottságnak kell eldöntenie a
szersorrendet és a szólítás rendjét, a létszám, illetve a helyi körülmények figyelembevételével.
2.1. Gimnasztika
Létesítmény- és felszerelés szükséglet: tornaterem, 5 m-es mászókötél.
Gyakorlati anyag: 64 ütemű gimnasztikagyakorlat végrehajtása, illetve mászás vagy
függeszkedés időre.
A gimnasztikagyakorlat kötelezően előírt, tehát rajzírás és szöveges megfogalmazás
alapján a vizsgázónak önállóan kell megtanulnia a gyakorlatot, amelyet egyszer mutat be. A
mászásra, illetve függeszkedésre egy kísérlet adható.
2.2. Torna
Létesítmény- és felszerelésszükséglet: tornaszerekkel (talajszőnyeg, ló, korlát, nyújtó,
gyűrű, felemás korlát, gerenda, tornaszőnyegek) és a ritmikus gimnasztika kéziszereivel
felszerelt terem.
Gyakorlati anyag: a lányoknál három tornaszeren az előírt gyakorlat bemutatása. (A
talajgyakorlat és a szekrényugrás bemutatása kötelező, a gerenda, a felemás korlát és a
ritmikus gimnasztika közül az egyik választható.) A ritmikus gimnasztika választása esetén az
önállóan készített koreográfia bemutatása. A fiúknál három tornaszeren az előírt gyakorlat
bemutatása. (A talajgyakorlat és a lóugrás bemutatása kötelező, a korlát, a nyújtó és a gyűrű
közül az egyik választható.)
Javasolt sorrend: a lebonyolítás rendjét a vizsgabizottság határozza meg a feltételek és a
vizsgázók számának figyelembevételével.
A gyakorlatokat egyszer lehet bemutatni, kivéve a szekrényugrást, ahol két azonos ugrás
engedélyezett, a jobb eredmény az érvényes.
2.3. Labdajátékok
Létesítmény- és felszerelésszükséglet: kézilabdapálya méretű tornaterem,
kosárlabdapalánk, kézilabdakapu, kézi-, kosár-, röp- és focilabdák, jelzőbóják, vagy
tömöttlabdák.
Gyakorlati anyag: a vizsgázó a négy választható labdajáték (labdarúgás, kézi-, kosár- és
röplabda) közül kettő gyakorlati anyagát mutatja be.
A gyakorlatok bemutatására két-két kísérlet engedélyezett, amelyből a jobbat kell értékelni.
Az ismétlésszámmal megjelölt feladatoknál a vizsgázó kétszer kezdheti el a
gyakorlatot. A segítő kijelölése a vizsgabizottság feladata.
A sportágak sorrendjének meghatározását a vizsgabizottság dönti el.
3 / 22
Testnevelés — emelt szint
2.4. Atlétika
Létesítmény- és felszerelésszükséglet: 400 m-es futópálya, dobókör, távolugrógödör,
magasugróhely ugródombbal, sportszerek, mérőeszközök.
Gyakorlati anyag: 60 m-es síkfutás, 2000 m-es síkfutás, egy választható dobószám (kislabdahajítás,
súlylökés, gerelyhajítás, diszkoszvetés), egy választható ugrószám (távol- vagy
magasugrás) technikailag elfogadott, teljesítménnyel értékelt bemutatása.
A futószámok bemutatására egy kísérlet tehető, a dobó- és ugrószámoknál három
kísérlet engedélyezett. Valamennyi számot az atlétika sportág szabályai szerint kell
lebonyolítani.
Javasolt sorrend: 60 m, választott ugrószám, választott dobószám, 2000 m.
A teljesítményszinteket lásd a táblázatban.
A vizsgabizottság a teljesítmény alapján elért pontértéket kiváló technikai végrehajtás
esetén egy ponttal emelheti.
2.5. Úszás
Létesítményszükséglet: 25 m-es úszómedence.
Gyakorlati anyag: 50 m úszás választott úszásnemben, két másik úszásnemben 25 m
teljesítése szabályos rajttal és fordulókkal. Vízből mentési előgyakorlat (az uszoda falától
5 -10 m-re a medence alján elhelyezett tárgy felhozása a víz alól).
Javasolt sorrend: 50 m leúszása, az első 25 m, majd a második 25 m teljesítése, tárgy
felhozása a víz alól. Az egyes távok után legalább 5 perc pihenőt kell adni a vizsgázónak.
2.6. Küzdősportok
Létesítményszükséglet: tornaterem birkózó- vagy tornaszőnyegekkel.
Gyakorlati anyag: a kötelező gyakorlatok bemutatása. (A grundbirkózás-gyakorlatot hasonló
testsúlyú társ segítségével kell bemutatni. A társ kijelölése a vizsgabizottság feladata.)
A grundbirkózás és a birkózás vagy a judó alapelemeinek bemutatása.
Javasolt sorrend: a választott alapelemek, majd a grundbirkózás bemutatása. A két
bemutatás között öt perc pihenőt kell adni a vizsgázóknak.
4 / 22
Testnevelés — emelt szint
3. A gyakorlatok leírása
1. Mászás, függeszkedés
1.1 Állásból indulva mászás az 5 m-es kötél teljes magasságáig (lányok)
1.2 Ülésből indulva függeszkedés az 5 m-es kötél teljes magasságáig (fiúk)
2. Gimnasztika – a tanévre kötelezően előírt 64 ütemű gyakorlat bemutatása
1. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: alapállás.
1. ütem: balkar-lendítés oldalsó középtartáson át magastartásba,
2. ütem: jobbkar-lendítés oldalsó középtartásba,
3. ütem: jobbkar-lendítés magastartásba,
4. ütem: karleengedés oldalsó középtartásba,
5. ütem: karleengedés mélytartásba karkeresztezéssel,
6. ütem: karlendítés oldalsó középtartásba,
7-8. ütem: karkörzés lefelé kétszer.
2. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete.
1. ütem: ugrás terpeszállásba és törzshajlítás előre bokaérintéssel,
2. ütem: karlendítés hátsó rézsútos mélytartásba,
3. ütem: ua. mint az 1. ütem,
4. ütem: kiindulóhelyzet,
5. ütem: enyhe törzshajlítás hátra,
6. ütem: karemelés magastartásba,
7. ütem: ua. mint az 5. ütem,
8. ütem: törzsnyújtás és karleengedés alapállásba.
3. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete
1. ütem: balláb-lendítés oldalt lebegőállásba karlendítéssel oldalsó
középtartásba és bal lábbal kilépés oldalt bal támadóállásba törzshajlítással a
jobb lábhoz, bokaérintés,
2. ütem: törzshajlításban balláb-nyújtással törzsfordítás jobbra, karemelés
oldalsó középtartásba,
3. ütem: balláb-hajlítással bal támadóállásba törzshajlítás a jobb lábhoz,
bokaérintés,
4. ütem: balláb-lendítés oldalt jobb lebegőállásba karlendítéssel oldalsó
középtartásba, kar- és lábleengedés alapállásba,
5-8. ütem: az 1-4. ütem ellenkezőleg.
5 / 22
Testnevelés — emelt szint
4. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete.
1-2. ütem: ugrással terpeszállásba és karlendítéssel oldalsó középtartásba,
törzsdöntés előre kétszer,
3. ütem: jobbtérd-hajlítással és jobbkar-emeléssel magastartásba törzshajlítás
balra,
4. ütem: a 3. ütem ellenkezőleg,
5. ütem: jobb térdhajlítással törzsfordítás balra, bal oldalsó középtartás,
6. ütem: az 5. ütem ellenkezőleg,
7. ütem: bal térdnyújtás terpeszállásba, jobbkar-lendítés oldalsó középtartásba,
8. ütem: ugrással lábzárás.
5. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete.
1. ütem: balláb-lendítéssel előre karlendítés mellső középtartásba,
2. ütem: kiindulóhelyzet,
3-4. ütem: az 1-2. ütem ellenkezőleg,
5. ütem: ereszkedés guggolótámaszba,
6. ütem: jobbláb-nyújtással és balláb-lendítéssel oldalt emelkedés jobb
lebegőállásba, balkar-lendítés oldalsó középtartáson át magastartásba, jobbkarlendítés
oldalsó középtartásba,
7. ütem: ua. mint az 5. ütem,
8. ütem: a 6. ütem ellenkezőleg.
6. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete.
1. ütem: ereszkedés guggolótámaszba,
2. ütem: ugrás hátra fekvőtámaszba,
3. ütem: ua. mint az 1. ütem,
4. ütem: ugrás terpeszállásba karlendítéssel oldalsó középtartásba,
5. ütem: baltérd-hajlítás és jobbkar-leengedés mélytartásba,
6. ütem: az 5. ütem ellenkezőleg,
7. ütem: jobbtérd-nyújtással enyhe törzshajlítás hátra, kar oldalsó
középtartásban,
8. ütem: törzsnyújtás.
7. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete.
1. ütem: 90°-os fordulattal balra ugrás jobb guggolótámaszba, balláb-nyújtással
hátra,
2. ütem: ugrással lábtartáscsere,
3. ütem: ua. mint a 2. ütem,
4. ütem: ugrás kiindulóhelyzetbe,
5-8. ütem: az 1-4. ütem ellenkezőleg.
6 / 22
Testnevelés — emelt szint
8. gyakorlat
Kiindulóhelyzet: az előző gyakorlat véghelyzete.
1-3. ütem: törzsdöntés előre háromszor, karemeléssel magastartásba,
4. ütem: kiindulóhelyzet,
5-7. ütem: ugrással guggolóállásba rugózás háromszor, kar csípőretartásban,
8. ütem: karleengedéssel mélytartásba, térdnyújtás alapállásba.
3. Torna
3.1 Talajgyakorlat – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása (fiúk)
Karlendítéssel előre kilépőálláson át fellendülés futólagos kézállásba, gurulás előre
terpeszállásba, magastartásba, szabadon választott összekötő elem. Emelés fejállásba
(2 mp), ereszkedés guggolótámasztba, ¼ fordulattal emelkedés bal vagy jobb
lebegőállásba, cigánykerék balra vagy jobbra terpeszállásba, oldalsó középtartás.
¼ fordulattal balra vagy jobbra emelés karkörzéssel mérlegállásba, oldalsó középtartás
(2 mp), lábleengedés lebegőállásba, két-három lépés nekifutással tigrisbukfenc,
fejenátfordulás hajlított állásba. 180°-os fordulattal, két-három lépés nekifutással
kézenátfordulás előre hajlított állásba. Alapállás.
3.2 Talajgyakorlat – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása (lányok)
Karkörzéssel és balláb-lendítéssel előrelépés bal támadóállásba, kilépéssel előre fellendülés
futólagos kézállásba, gurulás előre terpeszállásba, szabadon választott
összekötő elem. Emelés fejállásba (2 mp), ereszkedés guggolótámaszba, ¼ fordulattal
emelkedés bal vagy jobb lebegőállásba, cigánykerék balra vagy jobbra terpeszállásba,
oldalsó középtartásban. ¼ fordulattal balra vagy jobbra emelés karkörzéssel
mérlegállásba, oldalsó középtartás (2 mp), lábleengedés lebegőállásba, két-három
lépés nekifutással tigrisbukfenc, fejenátfordulás hajlított állásba. 180°-os fordulattal,
két-három lépés nekifutással kézenátfordulás előre, befejező szabadon választott
összekötő elem. Alapállás.
3.3 Szekrényugrás – lebegőtámasszal végzett terpeszátugrás bemutatása (fiúk)
3.4 Szekrényugrás – lebegőtámasszal végzett guggolóátugrás bemutatása (lányok)
3.5 Gyűrű – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása
Lendület előre, lendület hátra. Lendület előre lebegőfüggésbe, csípőnyújtással
lefüggés (2 mp). Csípőhajlítással és nyújtással lendület hátra, vállátfordulás előre.
Lendület hátra, lendület előre leterpesztett hajlított állásba. Alapállás.
3.6 Nyújtó – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása
Ugrás függésbe, lendületvétel, lendület hátra. Lendület előre, billenés lebegőtámaszba.
Kelepforgás hátra. Alugrás hátsó oldalállásba.
3.7 Korlát – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása
Néhány lépés nekifutással ugrás felkarfüggésbe, lendület előre, lendület hátra, lendület
előre lebegő felkartámaszba. Billenés terpeszülésbe. Emelés felkarállásba (2 mp).
Átfordulás előre terpeszülésbe, pedzés, lábzárás, lendület hátra lebegőtámaszba.
Saslendület előre, lendület hátra lebegőtámaszba. Lendület előre, saslendület hátra.
Saslendület előre, lendület hátra, kanyarlati leugrás bal vagy jobb harántállásba.
7 / 22
Testnevelés — emelt szint
3.8 Felemás korlát – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása
Alapállás a magaskarfa alatt szemben az alsó karfával. Ugrás függésbe a
magaskarfára, ostorlendület, talptámasz az alacsonykarfán. Fellendülés a magaskarfára
lebegőtámaszba, lendület előre, kelepforgás hátra. Dőlés hátra jobb /bal/ láb emeléssel
előre ereszkedés az alacsonykarfára jobb (bal) oldalülésbe alsófogás a test mellett.
Malomforgás előre, fogásváltás a felsőfogásra, jobb (bal) láb kilendítés hátra
támaszba. Alugrás hátsó oldalállásba.
3.9 Gerenda – a tanévre kötelezően előírt gyakorlat bemutatása
Ugrás jobb guggolótámaszba balláb-nyújtással oldalt. 90°-os fordulat jobbra,
emelkedés jobb lebegőállásba, karemeléssel oldalsó középtartásba. Két keringőlépés
ellentétes karkörzéssel lefelé, bal lábbal lépés előre lábujjállásba karemeléssel íves
magastartásba. 180°-os fordulat, balláb-kilépés lebegőállásba, karleengedéssel oldalsó
középtartásba. Emelés mérlegállásba (2 mp). Lábleengedés lebegőállásba, két
szökkenő hármaslépés, ereszkedés guggolásba karleengedéssel mélytartásba. 180°-os
fordulat, emelkedés állásba, lábtartáscsere. Két-három futólépés után homorított
leugrás a gerenda mellé, harántállásba.
3.10 Ritmikus gimnasztika – önállóan összeállított kéziszergyakorlat bemutatása
zenére, a kötelezően megjelölt test- és szertechnikai elemeknek megfelelően a
gyakorlat ideje 60 mp. (választható kéziszer: labda, karika, kötél, szalag, buzogány).
Testtechnikai követelmények: ugrások (pl. olló, őz, spárga, kadett-, terpesz-, csukaugrások
és variációik), forgások (pl. 360°-os forgások egy lábon), egyensúlyelemek
(lebegő-, mérlegállások), hajlékonysági elemek (pl. törzshajlítások, spárgák,
hullámok).
Szertechnikai követelmények: kötélgyakorlat (áthajtások, lendítések, körzések,
kötélcsomó-kiengedések, dobások-elkapások), karikagyakorlat (lendítés,
karikakörzések, pörgetések, gurítás testen, talajon, áthaladások a karikán, dobásokelkapások),
labdagyakorlat (gurítás testen, talajon, dobások-elkapások, leütések,
lendítések, körzések), buzogánygyakorlat (kis körzések, malomkörzések, dobásokelkapások,
ütések, lendítések), szalaggyakorlat (kígyókörzések, spirálkörzések,
lendítések, dobások-elkapások, bumerángdobások).
4. Labdajáték
4.1 Röplabda
4.1.1 Kosárérintéssel 2 m távolságról a labda falra játszása 3 m magasságú
vonal fölé. Két kísérlet.
4.1.2 Alkarérintéssel 2 m távolságról a labda falra játszása 3 m magasságú
vonal fölé. Két kísérlet.
4.1.3 Nyitás – felső egyenes nyitástechnikával, érvényes a 3 m-es vonal
mögötti terület. Váltott oldalra kell nyitni. Nyolc kísérlet.
8 / 22
Testnevelés — emelt szint
4.2 Kosárlabda
4.2.1 Fektetett dobás – félpályáról a középkörből indulva kétkezes mellső
átadás a büntetővonal előtt álló társnak, rövid csel után futás balra és a
visszakapott labdával megállás, bal láb elől. Hosszú indulás, labdavezetés az
adogató előtt, jobbkezes fektetett dobás. Két kísérlet.
4.2.2 Fektetett dobás – félpályáról a középkörből indulva kétkezes mellső
átadás a büntetővonal előtt álló társnak, rövid csel után futás jobbra és a
visszakapott labdával megállás, jobb láb elől. Hosszú indulás, labdavezetés az
adogató előtt, balkezes fektetett dobás. Két kísérlet.
4.2.3 Tempódobás – elhelyezkedés a büntetővonal sarkánál kosárlabda
alapállásban: rövidindulás után egy leütés tempódobás. Két kísérlet.
4.3 Labdarúgás
4.3.1 Labdaemelgetés – a gyakorlatot a földről felvett, illetve feldobott labdával
is lehet kezdeni. A labdát váltott lábú érintéssel kell levegőben tartani. Két
kísérlet.
4.3.2 Szlalom labdavezetés – Tíz m hosszan, öt darab egyenlő távolságra
letett tömöttlabda (bója) között szlalom labdavezetés, kapura lövés
10 m-ről. Az utolsó bója 15 m-re legyen a kaputól.
Két kísérlet.
4.3.3 Összetett gyakorlat – félpályáról indulva labdavezetés, rárúgás a kaputól
10-12 m-re oldalt elhelyezett, ledöntött ugrószekrénytetőre, a visszapattanó
labda kapura rúgása. Két kísérlet.
4.4 Kézilabda
4.4.1 Kapura lövés gyorsindítás után - saját védővonalról indulva átadás a
félpályánál álló társnak, futás közben visszakapott labda vezetése után
egykezes beugrásos kapura lövés. Két kísérlet.
4.4.2 Büntetődobás – egyenletes eloszlással a kapu két sarkában elhelyezett
zsámolyra. Érvényes a közvetlen találat, amelyet erős, egykezes felső dobással
kell elvégezni. Nyolc kísérlet.
4.4.3 Távolba dobás kézilabdával – tetszőleges lendületszerzés után. Két
kísérlet.
9 / 22
Testnevelés — emelt szint
5. Atlétika – a két futószámot teljesíteni kell, egy ugró- és egy dobószám választása kötelező. A
versenyszámokat az atlétika szabályai szerint kell lebonyolítani (a dobószámokban és a
távolugrásban három kísérlet adható).
5.1 60 m-es síkfutás
5.2 2000 m-es síkfutás
5.3 Távolugrás (választott technikával)
5.4 Magasugrás (választott technikával)
5.5 Súlylökés
5.6 Kislabdahajítás
5.7 Diszkoszvetés
5.8 Gerelyhajítás
6. Úszás
50 m úszás a választott úszásnemben, míg két másik úszásnemben 25 m teljesítése
szabályos rajttal és fordulókkal. Az úszás úszásnemenként és folyamatosan is
teljesíthető.
A vízből mentés előgyakorlata: az uszoda faltól 10 méterre a medence alján
elhelyezett tárgy felhozása a víz alól.
7. Küzdősport, önvédelem
7. 1 Judo vagy a birkózás alapelemei
judo alapelemek:
• csúsztatott esés, állásból – bal harántterpeszből csúszik a jobb láb előre, miközben a
jobb kar hátsó rézsútos mélytarásból előrelendül a tompítás előkészítésére. A bal kar
behajlításával és a csípő hajlításával a tompor közeledik a talajhoz. Az előre mozgó
jobb láb ne emelkedjen fel, csússzon előre a szőnyegen, amíg a jobb tompor le nem ér
a szőnyegre. Elfordulás oldalra és tompítás. A hajlított lábak a levegőbe emelkednek.
• esés állásból – kis terpeszállásból indulva a vizsgázó a karjait könyökben erőteljesen
meghajlítva maga elé emeli, a tenyerek előre néznek. Előredőlve éri el a talajt, az alkar
és a tenyér egy időben tompít (az alkaron belül lehetőleg a tenyér érjen le először a
szőnyegre). A talajra érkezés enyhe csípőszöggel történjen. Befejező helyzet alkar és
lábujj támasz.
• judogurulás – kis terpeszállásból indulva a vizsgázó az egyik karját fellendítve,
előredőlve a lendített karon illetve vállon keresztül végzi el a gurulást, a gyakorlat
végén a másik kezével a teste mellett tompítja a lendületet. A gyakorlatot
oldalfekvésben, vagy állásban lehet befejezni.
10 / 22
Testnevelés — emelt szint
birkózás alapelemek:
• dulakodás – a két azonos felépítésű vizsgázó a kijelölt vonalak mögött áll fel. Jelre
igyekeznek a társ hóna alatt átnyúlva, annak háta mögött a kezüket összekulcsolni,
miközben a társ támadásait ki kell védeniük. Láb használata tilos. Amelyik játékos
elhagyja a küzdőteret, azt vesztesek kell tekinteni. Passzív küzdelem esetén a játékos
leléptetésre kerül. 1 kísérlet
• hídban forgás – kiindulóhelyzet: hídban fejtámasz. Tekintet végig egy irányba néz. A
vizsgázó kéztámasz segítségével körbejár (közben hol hátsó, hol mellső fejtámaszban
van).
• társ felemelése háttal felállásból – a két azonos felépítésű versenyző egymásnak háttal
áll fel, karjuk a mell előtt összefűzve, a hátuk összeér. Jelre hirtelen megfordulnak és
megpróbálják a társukat deréknál megragadva felemelni a talajról (a küzdelemre nem
kell több időt hagyni 15 másodpercnél.) Két kísérlet. Passzív küzdelem esetén a
versenyző leléptetésre kerül.
7. 2 Grundbirkózás – két közel azonos testsúlyú versenyző küzdelme, 2x1,5 perces meneten
keresztül 1 perces pihenővel, vagy győzelemig (vége a küzdelemnek, ha valamelyik
versenyző kiemeli a társát, vagy öt pont különbséggel vezet).
A négy év folyamán szervezünk a diákok részére egy nyári vizi tábort, a kilencedik évfolyam végén  ahol a tanulók megtanulnak kajakozni, megismerkedhetnek a szörfözés, a vitorlázás alapjaival. A tízedik évfolyamosoknaknak télen egy hetes sí tábort szervezünk, ahol a diákok megismerkedhetnek a télisportokkal, a síelés alapjaival. A tizenegyedik  év végén edzőtábort szervezünk. 

2013 sportiskola kerettanterve

asztalitenisz_sportági_tanterv

kézilabda_sportági_tanterv

labdarúgás_sportági_tanterv

röplabda_sportági_tanterv

úszás_sportági_tanterv

vízilabda_sportági_tanterv